Toimentulotukilaki pitää uudistaa perusteellisesti
Yhden vanhemman perheitä on Tilastokeskuksen mukaan 23 % kaikista lapsiperheistä. Tällä hetkellä perheitä on 129 625. Näiden perheiden vuoden 2020 pienituloisuusaste on 23,7 %, kun se kahden huoltajan perheissä on 6,6 %. (Tilastokeskus, Tulonjakotilasto 2021) https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__tul__tjt__pienituloisuus/statfin_tjt_pxt_13dp.px/
Toimeentulotukijärjestelmän merkittävin epäkohta on se, että se on muuttunut tilapäiseksi tarkoitetusta etuudesta pysyväisluonteiseksi peräti neljäsosalla asiakkaista. Tuki ei taivu tähän rooliin. Asiakkaan velvoittaminen todistamaan tulonsa kuukausittain vuodesta toiseen sekä välttämättömien yksittäisten lisähankintojen kerjääminen on nöyryyttävää ja raskasta sekä asiakkaalle että järjestelmälle.
Mikäli asiakas ei työllisty eikä enää kykene edes kuntoutuskurssille tms., on tehtävä virkamiespäätös viimeistään kolmen kuukauden kuluttua, onko hän työkyvytön vai työtön ja järjestettävä hänelle pitempiaikainen etuus. Sosiaaliturvaetuudet ovat liian matalia, joten niiden tasoa on myös nostettava. Tästä Suomi on saanut kansainvälisiltä järjestöiltä huomautuksia.
Lapsilisää yksinhuoltajakorotuksineen eikä myöskään elatustukea ei saa huomioida perheen tulona toimeentulotukea laskettaessa.
Lapsen elatustuki on huomioitu laskelmassa, mikä sen kulukorvauksen luonteen vuoksi ei ole kannatettavaa. Sitä ei kuitenkaan tule huomioida ainakaan silloin, kun asiakas ei sitä tosiasiallisesti saa. Lähivanhempi jättää tekemättä elatussopimuksen lapsen toisen vanhemman kanssa ”ostaakseen tällä lapsen tapaamisia, joita ei voi korvata millään rahalla”. Näissä perheissä lapsi ei saa elatusapua eikä myöskään elatustukea.
Lapsen tapaamiskulut pitää huomioida matkat maksaneen vanhemman toimeentulotukilaskelmassa todellisten kulujen mukaisesti.
Kela on kuitenkin myöntänyt toimeentulotukea tapaamiskuluihin vain etävanhemmalle. Kuitenkin tuomioistuin voi määrätä myös lähivanhemman maksamaan lapsen tapaamiskuluja. Kun tapaamiskulut ovat erityisen suuret (KHO:n esimerkkitapauksessa Helsinki-Turku-Helsinki-matka) lähivanhemman jopa oletetaan jakavan lapsen tapaamiseen liittyvät matkakulut ilman tuomioistuinpäätöstä tai vanhempien vahvistettua sopimusta. Tästä on -korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu (2003). Ellei lähivanhempi suostu siihen, hänet voidaan jopa pakottaa lapsen tapaamisten täytäntöönpanoon liittyvillä pakkokeinoilla, uhkasakolla, sillä maksamattomuus katsotaan tarkoittavan sitä, että lähivanhempi estää tapaamisia.
Vuoroasuvan lapsen toimeentulotukea ei saa leikata
Kela on ryhtynyt puolittamaan lähivanhemman toimeentulotuen lapsen osuutta, niissä tapauksissa, joissa vanhemmat ovat tehneet sopimuksen lapsen laajoista tapaamisista sekä vuoroasumisesta. Kelan oikaisuvaatimuskeskus oli asiasta toista mieltä. Kela on myös ryhtynyt toimiin ilman lain antamaa valtuutusta ja ilman lapsivaikutusten arviointia.
Lapsen osuuden kategorinen jakaminen kahteen osaan on väärin, koska toimeentulotuen lapsen osuudesta vain puolet kattaa lapsen ravinto- ja muita päivittäiskuluja kun taas loppuosa kattaa lapsen kiinteitä kuluja. Kummankin vanhemman pitää maksaa lapsen kiinteät kulut jokaisesta viikosta oli lapsi hänen luonaan tai ei. Lapsi tarvitsee kummassakin kodissa mm. tilan, joka maksaa etenkin suurissa kaupungeissa. Silloin kumpikaan vanhempi ei voi asua esimerkiksi 8 m2 yksiössä, vaan tilaan pitää mahtua myös lapsen vuode.
Erittäin ristiriitaiselta toimeentulotuen lapsen osuuden jakaminen on myös siitä syystä, että lähivanhempi on lain mukaan velvollinen kustantamaan kaikki lapsen kulut lukuun ottamatta elatusapua, jonka maksaa etävanhempi. Elatusapu vahvistetaan siis myös vuonna 2019 voimaan tulleessa lapsen huolto- ja tapaamislaissa määritellyssä vuoroasumisessakin. Esimerkiksi perinnässä olevat hammaslääkärimaksut peritään aina vain lähivanhemmalta ei etävanhemmalta.
Nykyinen lainsäädäntö sallii toimeentulotuen leikkauksen vain kannustaakseen asiakasta työllistämistyöhön tai -koulutukseen, jolloin leikkaus on joko 20 % tai 40 % ja senkin vain parin kuukauden ajaksi. Leikkausta ei saa silloinkaan tehdä, jos asiakas ei pysty sillä hankkimaan ihmisarvoisen elämän mahdollistamaa elintasoa. Lapsen osuuden puolittaminen vähentää toimeentulotukiasiakkaan menoja huomattavasti enemmän ja pysyvästi. Mitään velvollisuutta tarkistaa asiakkaan ihmisarvoisen elämän tasoa ei myöskään ole. Tuen puolittamisen seurauksena osa lähivanhemmista onkin pudonnut pysyvästi alle köyhyysrajan.
Toimeentulotuen leikkauksissa huomioitava todellinen lastenhoitomahdollisuus
Suomen lasten hoivajärjestelmä ei ole kehittynyt työelämän mukaisesti, mikä aiheuttaa etenkin yhden vanhemman perheille kasvavia työn ja perhe-elämän yhdistämisen ongelmia. Silloin kun Kela harkitsee toimeentulotuen leikkaamista 20 % tai 40 %:lla, jotta vanhempi hakeutuisi työttömyysturvalta työhön, pitää aina selvittää yksinhuoltajavanhemman mahdollisuus järjestää lasten hoito työssäkäynnin ajaksi. Leikkaamista ei saa toteuttaa, mikäli hoitomahdollisuuksia ei tosiasiallisesti ole olemassa.
Tällaisia tilanteita on esimerkiksi silloin kun yksinhuoltajalle tarjotaan työllistämistyötä ympärivuorokautisessa hoivakodissa tai 24 h/vrk auki olevassa kauppakeskuksessa eikä vuoropäiväkoti ole realistisen matkan päässä. Työmatkoihin saattaa kulua yli kaksituntia päiväkotimatkoineen suuntaansa. Kunnilla ei ole velvolisuutta järjestää pienille koululaisille vuorohoitopalvelua. Koululaisten iltapäivätoiminta loppuu viimeistään jo klo 17. Tätä pitää laajentaa klo 22 asti sekä harkita pienten koululaisten oikeutta käyttää varhaiskasvatuksen vuorohoitoa. Pienten koululaisten aamupäivätoimintaa järjestää ani harva kunta ja iltapäivätoimintaakin noin 70 % kunnista. Erityislapsilla on harvoin lain edellyttämä todellinen mahdollisuus näihin palveluihin esimerkiksi toiminnan meluisuuden vuoksi. Myös aamu- ja iltapäivätoiminnan maksu pitää muuttaa kiinteästä tulosidonnaiseksi. Nykyinen 170 euron suuruinen kiinteä maksu estää pienituloisia perheitä käyttämästä sitä. Asiakasmaksulain § 11:ää maksujen alentamisesta tai poistamisesta ei käytetä eikä edes tunneta kunnissa. Tästä on olemassa EAPN-Finin laaja selvitys.
Oheishuoltajalla ei ole elatusvastuuta lapseen nähden
Oheishuoltajuudesta voidaan nykyään sopia sosiaalitoimessa. On kuitenkin huomattava, että oheishuoltaja vastaa omalta osaltaan lasta koskevasta päätöksenteosta eikä hänellä ole lain mukaan lainkaan elatusvelvollisuutta lapseen nähden. Hänen tulojaan ei voida laskea toimeentulotukilaskelmassa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Heljä Sairisalo, 0403515355
Tietoja julkaisijasta
![Yhden vanhemman perheiden liitto ry](/data/images/00685/1d535d21-7860-4030-8be3-9ed457ea7069-w_300_h_250.png)
Kalevankatu 16, c/o Väestöliitto
00100 HELSINKI
0401863421http://www.yvpl.fi
Yhden Vanhempien Perheiden Liitto ryn tavoitteena on parantaa perheiden sosiaalista, taloudellista ja lainsäädännöllistä asemaa sekä mahdollistaa perheille neuvontaa ja vertaistukea. Liitto on perustettu 1975. Katso lisää: https://www.yvpl.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Yhden vanhemman perheiden liitto ry
Kansainvälinen yksinhuoltajapäivä 21.3.2024 - Yhden vanhemman rakkaus riittää, mutta perheet ansaitsevat myös tukea21.3.2024 08:26:33 EET | Tiedote
Suomessa noin 25 % perheistä arkea pyörittää yksi vanhempi. Yksi turvallinen vanhempi takaa tutkimusten mukaan lapselle tasapainoisen ja hyvän kasvatuksen. - Me pystymme vaikka mihin, mutta ansaitsemme hyvän sosiaaliturvan ja palvelut arjen sujumisen avuksi, painottaa Yhden Vanhemman Perheiden Liiton puheenjohtaja Susanna Kavonius. Yhden Vanhemman Perheiden Liitto on huolissaan hallituksen toteuttamista sosiaaliturvaleikkauksista, jotka kohdentuvat erityisen rankasti yhden vanhemman perheisiin.
Yhden vanhemman perheiden arjesta kertova taidenäyttely ja paneelikeskustelu Helsingissä 5.5.-27.5.2.5.2023 09:42:04 EEST | Tiedote
”Kukkilintuja ja kettukarkkeja on muistoja ja tunteita ajalta, jolloin minä ja kolme lastani asuimme samoja huoneita, minä ainoana vanhempana", kertoo kuvataiteilija Virpi Saahko taidenäyttelystään. Paneelikeskustelussa käsitellään näihin perheisiin liittyviä ennakkoluuloja.
Kansainvälinen Yksinhuoltajapäivä 21.3.: Unelmana työpaikka!21.3.2023 10:17:28 EET | Tiedote
Noin joka neljännestä lapsiperheestä vastaa yksi aikuinen. Hänen unelmansa on usein työssäkäynti. Yhden vanhemman perheissä on erityisen vaikea yhdistää lasten hoitoa epätyypilliseen työaikaan puuttuvien hoivapalvelujen vuoksi.
YVPL: Lapsiystävällisyyttä erokäytäntöihin3.3.2023 14:59:27 EET | Tiedote
Valvottuja lapsen ja etävanhemman tapaamispaikkoja pitää olla saatavilla ja siellä tulee olla mahdollisuus päihdetestaukseen. Erityislapsen toimintavaje tulee huomioida nykyistä paremmin tapaamiskäytännöissä. Tapaamisten pakkokäytännöt tulee muuttaa muiden länsimaiden tasolle. Erovanhemman ilmoitusaikaa aiotusta muutosta pitää lyhentää työn- tai opiskelupaikan tms. sitä edellyttäessä.
YVPL: Lapsiystävällisyyttä erokäytäntöihin2.3.2023 16:58:06 EET | Tiedote
Valvottuja lapsen ja etävanhemman tapaamispaikkoja pitää olla saatavilla ja siellä tulee olla mahdollisuus päihdetestaukseen. Erityislapsen toimintavaje tulee huomioida nykyistä paremmin tapaamiskäytännöissä. Tapaamisten pakkokäytännöt tulee muuttaa muiden länsimaiden tasolle. Erovanhemman ilmoitusaikaa aiotusta muutosta pitää lyhentää työn- tai opiskelupaikan tms. sitä edellyttäessä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme