YVPL: Lapsiystävällisyyttä erokäytäntöihin
Eduskuntavaalitavoitteet 2023
Suomessa on 129 625 yhden vanhemman perhettä (Perheet 2020, Tilastokeskus, 2021).
1)Lapsivaikutusten arviointi tulee toteutua kaikessa julkisessa päätöksenteossa systemaattisesti etenkin eduskunnassa
Iivonen, Esa; Pollari, Kirsi (2021-08-11)Lapsivaikutusten arvioinnin käsikirja lainvalmistelijoille; https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/163343
Arviointi tekee näkyväksi päätösesityksen vaikutukset lasten ja nuorten elämään kuten terveyteen, ihmissuhteisiin, oppimiseen jne. Arviointi selvittää myös lasten omat näkökulmat. Resurssien käytönkin pitää varmistua lasten edun mukaiseksi.Ministeriöiden on varmistettava itselleen riittävä lapsivaikutusten arviointiin liittyvä menetelmäosaaminen. Valtion tuleetiedottaa aiheesta myös kunnille ja hyvinvointialueille. Arvioinnissa pitää huomioida lasten ja perheiden moninaisuus.
2) Lapsiystävällinen ero
Valvottuja tapaamispaikkoja pitää olla riittävästi. Subjektiivinen oikeus palveluun tulee toteutua myös käytännössä vanhemmille. Valvotuissa ja tuetuissa tapaamispaikoissa pitää voida toteuttaa päihdetestaus tarvittaessa. Vanhemmat pitävät tärkeänä, että hyvinvointialue ohjaa vanhempia tarvittaessa päihdehoitoon. Sen avulla voidaan arvioida myös lapsen tapaamisten toteutumismahdollisuuksia.
Erityistarpeisen lapsen vanhempien erossa kuntoutuksesta vastaavat mukana
Lapsen sairaus tai vamma lisää eronneisuusriskiä. Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen tutkimus vuonna 1987- syntyneiden lasten selviytymisestä paljasti, että esimerkiksi 37 % autismia sairastavien lasten vanhemmista oli eronnut. Vanhempi saattaa aluksi torjua lapsen sairauden tai vamman, mutta hyväksyy tilanteen myöhemmin.Kummallekin vanhemmalle pitää järjestää mahdollisuus saada lapsen kuntoutukseen ja terapiaan liittyvää ohjausta olivat he eronneita tai ei. Kuntoutus auttaa hyväksymään lapsen erityistarpeen. Eroon liittyvissä huoltajuutta tai tapaamista koskevissa kiistatapauksissa tapaamisten edellytyksenä tulisi olla vanhemman osallistuminen lapsen sairauteen liittyviin tutkimus-, hoito- tai terapiakäynteihin.
Mahdollisen sosiaalitoimen olosuhdeselvityksen ja tuomioistuinsovittelun tai -käsittelyn yhteydessä pitää kuulla lapsen kuntoutuksesta vastaavaa. Hänen tulee kertoa tuomioistuimessa, miten lapsen sairaus tai vamma pitää huomioida arjen tasolla. Vastaavasti kuntoutuksesta vastaaville on lisättävä tietoutta eron vaikutuksista erityislapsen arkeen, kasvuun ja kehitykseen. Hoivapalveluja pitää järjestää lapsikohtaisesti kummankin vanhemman kotiin, vaikka he asuisivatkin eri kuntien alueilla. Myös lapsen koulussa tulee miettiä toimivat keinot erityislapsen oppimisen tukemiseksi ja tukikeinojen järjestämiseksi.
Ilmoitus aiotusta muutosta
Molempien huoltajavanhempien velvollisuus ilmoittaa toiselle vanhemmalle muutostaan silloin, kun lapsen tapaamisista on vahvistettu sopimus tai tuomioistuimen päätös, on hyväksyttävää.
Kolme kuukautta on kuitenkin joissakin tilanteissa liian pitkä aika ennakoida omaa muuttoa. Esimerkiksi TE -toimisto voi velvoittaa työ- tai opiskelupaikan vastaanottamista huomattavasti aikaisemmin jopa karenssin uhalla. Samoin Kela voi päättää, ettei toimeentulotukilaskelmassa enää huomioida normeja ylittäviä asumiskustannuksia. Jos silloin onnistuu saamaan huokeamman vuokra-asunnon, siihen on käytännössä tartuttava heti.
Perusteltuna syynä nopeampaan muuttoon pitää lisätä työ- tai opiskelupaikan tai työnantajan työpisteen vaihtuminen. Vanhemman pitää myös voida toteuttaa ripeästi, alle kolmessa kuukaudessa, Kelan antama velvoitus muuttaa huokeampaan vuokra-asuntoon. Myös perhesuhteet voivat olla perusteena, kuten omaishoitajana toimiminen toisella paikkakunnalla asuvalle omaiselle tai lapsen hoitoavun saaminen. 15-vuotiaan lapsen oma muuttoilmoitus tulee myös hyväksyä.
Lapsen tapaamisten turvaaminen
Suomessa huolto- ja tapaamiskiistan täytäntöönpanomenettelyssä olevia perheitä on muutamia kymmeniä ja itse täytäntöönpanojakin muutamia satoja vuosittain (382 kpl vuonna 2015). On tehotonta, että täytäntöönpanosovittelut ovat olleet siroteltuina 309 kuntaan. Useilla täytäntöönpanosovittelijoilla onkin korkeintaan yksi sovittelu. Kuitenkin juuri sovittelussa olevat perheet tarvitsisivat avukseen asiantuntijoita, joille myös kertyisi kokemustietoa. Mm. Optulan Huoltokiistojen käsittelystä tehdyn tutkimuksen mukaan (Litmala, Valkama, 2007) monet näistä perheistä on moniongelmaisia ja tuomioistuinkiistat pitkäkestoisia. Liitto ehdottaakin, että lasten huollon, tapaamisten ja asumisten täytäntöönpanosovittelu siirretään hyvinvointialueilta neljälle valtakunnalliselle työryhmälle. Sovittelun pitää olla moniammatillista ryhmätyötä, jossa mukana on päihde- ja lähisuhdeväkivallan asiantuntijoita juridiikan ja lapsen kasvun ja kehityksen asiantuntijoiden ohella.
YVPL ei kannata lapsen tapaamisten pakkotäytäntöönpanoja. Pakkokeinot eivät tue vanhempien yhteistyötä eikä vanhemman ja lapsen suhdetta. Ne voivat kohdistua vain lähivanhempiin, mikä lisää vanhempien välistä jännitettä. Länsimaiden ankarimmat pakkokeinot, kuten jopa tuhansiin euroihin nousevat uhkasakot, saattavat pakottaa lähivanhemman luovuttamaan lapsen vaarallisiin olosuhteisiin. Suomessa on mm. viranomaisnouto tapaamisten pakkokeinona. Länsi-Uudenmaan ulosottoviraston alueella ei kuitenkaan ole ollut yhtään tapausta. Nouto tuleekin poistaa tapaamiskiistojen ratkaisuna. Sen sijaan liitto vaatii perheneuvonnallisia palveluja.
Tapaamiskulut pitää määritellä vain elatussopimuksessa, jossa elatuskyky on selvitetty laajimmin.
Tukien nousu ei riitä kattamaan kohonneita hintoja. Eduskunnalla ja hallituksella pitää olla nykyistä ketterämpi reagointikyky maailman muutostilanteita varten.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
helja.sairisalo@yvpl.fi, 040 3515355
Tietoja julkaisijasta
![Yhden vanhemman perheiden liitto ry](/data/images/00685/1d535d21-7860-4030-8be3-9ed457ea7069-w_300_h_250.png)
Kalevankatu 16, c/o Väestöliitto
00100 HELSINKI
0401863421http://www.yvpl.fi
Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry on 48-vuotias lastensuojelujärjestö, jonka tavoitteena on parantaa yhden vanhemman perheiden sosiaalista, taloudellista ja oikeudellista asemaa ja mahdollistaa perheiden vertaistuki. Liitto on nostanut esiin mm. yhteishuollon, elatusavun arviontimenetelmän ja lapsiperheiden kotipalvelun subjektiivisen oikeuden.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Yhden vanhemman perheiden liitto ry
Kansainvälinen yksinhuoltajapäivä 21.3.2024 - Yhden vanhemman rakkaus riittää, mutta perheet ansaitsevat myös tukea21.3.2024 08:26:33 EET | Tiedote
Suomessa noin 25 % perheistä arkea pyörittää yksi vanhempi. Yksi turvallinen vanhempi takaa tutkimusten mukaan lapselle tasapainoisen ja hyvän kasvatuksen. - Me pystymme vaikka mihin, mutta ansaitsemme hyvän sosiaaliturvan ja palvelut arjen sujumisen avuksi, painottaa Yhden Vanhemman Perheiden Liiton puheenjohtaja Susanna Kavonius. Yhden Vanhemman Perheiden Liitto on huolissaan hallituksen toteuttamista sosiaaliturvaleikkauksista, jotka kohdentuvat erityisen rankasti yhden vanhemman perheisiin.
Yhden vanhemman perheiden arjesta kertova taidenäyttely ja paneelikeskustelu Helsingissä 5.5.-27.5.2.5.2023 09:42:04 EEST | Tiedote
”Kukkilintuja ja kettukarkkeja on muistoja ja tunteita ajalta, jolloin minä ja kolme lastani asuimme samoja huoneita, minä ainoana vanhempana", kertoo kuvataiteilija Virpi Saahko taidenäyttelystään. Paneelikeskustelussa käsitellään näihin perheisiin liittyviä ennakkoluuloja.
Kansainvälinen Yksinhuoltajapäivä 21.3.: Unelmana työpaikka!21.3.2023 10:17:28 EET | Tiedote
Noin joka neljännestä lapsiperheestä vastaa yksi aikuinen. Hänen unelmansa on usein työssäkäynti. Yhden vanhemman perheissä on erityisen vaikea yhdistää lasten hoitoa epätyypilliseen työaikaan puuttuvien hoivapalvelujen vuoksi.
YVPL: Lapsiystävällisyyttä erokäytäntöihin2.3.2023 16:58:06 EET | Tiedote
Valvottuja lapsen ja etävanhemman tapaamispaikkoja pitää olla saatavilla ja siellä tulee olla mahdollisuus päihdetestaukseen. Erityislapsen toimintavaje tulee huomioida nykyistä paremmin tapaamiskäytännöissä. Tapaamisten pakkokäytännöt tulee muuttaa muiden länsimaiden tasolle. Erovanhemman ilmoitusaikaa aiotusta muutosta pitää lyhentää työn- tai opiskelupaikan tms. sitä edellyttäessä.
Yhden vanhemman perheiden eduskuntavaalitavoitteet 2023: Lapsiystävällisyyttä vanhempien erokäytäntöihin5.12.2022 09:25:57 EET | Tiedote
Valvottuja lapsen ja etävanhemman tapaamispaikkoja pitää olla saatavilla ja siellä tulee olla mahdollisuus päihdetestaukseen. Erityislapsen toimintavaje tulee huomioida nykyistä paremmin tapaamiskäytännöissä. Tapaamisten pakkokäytännöt tulee muuttaa muiden länsimaiden tasolle. Erovanhemman ilmoitusaikaa aiotusta muutosta pitää lyhentää työn- tai opiskelupaikan tms. sitä edellyttäessä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme