Etlan päästöennuste: Hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen vaakalaudalla, jos hiilinieluja ei vahvisteta
![Suomen kasvihuonekaasupäästöt ovat todennäköisesti kasvaneet hieman viime vuosina, mikä on pitkälti johtunut siitä, että talous palautui pandemiasta, arvioidaan Etlan kevään 2023 päästöennusteessa.](/data/images/00447/b6439959-af7d-4bbf-b4e6-e526da15153a-w_720.jpg)
Tänään julkaistussa Etlan kevään päästöennusteessa arvioidaan Suomen kasvihuonekaasupäästöjen alenevan vuosina 2022–2027 keskimäärin 3–4 prosenttia vuodessa. Tahti on hieman hitaampaa kuin Etla vielä syksyllä arvioi. Suurin osa ennustetuista päästöjen alenemisista tulee energiahuollon sekä vesi- ja jätehuollon toimialalta.
Päästöt ovat todennäköisesti kasvaneet hieman viime vuosina, mikä on pitkälti johtunut siitä, että talous palautui pandemiasta, arvioi Etlan päästöennusteesta vastaava tutkija Ville Kaitila. Suomen päästöt kasvoivat 0,3 prosenttia vuonna 2021 ja arviolta vajaan prosentin vuonna 2022.
– Ensimmäisenä pandemiavuotena 2020 Suomen kokonaispäästöt vähenivät reilut 9 prosenttia. Suurin osa vähennyksestä syntyi energiateollisuudesta ja liikenteestä, joista jälkimmäisen kohdalla kyse oli tosin vain väliaikaisesta tilanteesta. Liikenteen päästöjen määrä on nyt hiljalleen palautumassa pandemiaa edeltävälle tasolle, mutta päästöt alenevat rakenteellisesti jatkossa sähköistymisen edetessä, toteaa Kaitila.
Nähdäksesi tämän sisällön lähteestä www.etla.fi, anna hyväksyntä sivun yläosasta.
Suurin osuus Suomen kasvihuonekaasupäästöistä tulee edelleen energiahuollosta. Energiateollisuus on onnistunut vähentämään päästöjään, mutta myönteistä kehitystä varjostaa se, että kehitys perustuu osittain puun polttamiseen. Puupolttoaineet tulevat kylläkin pitkälti metsäteollisuuden ja metsänhoidon sivuvirroista, mutta se on saattanut heikentää metsien hiilinieluja nopeammin kuin muuten luonnollisen hajoamisen seurauksena olisi tapahtunut.
Hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen vaatisi hiilinielujen kasvattamista
Suomen hiilineutraalisuustavoitteen saavuttamiseen tarvittavaa päästöjen nettovähennystarvetta ei Etlan päästöennusteessa enää lasketa, koska maankäyttösektori muuttui hiilinielusta päästölähteeksi vuonna 2021. Muutos on pitkälti seurausta metsien nielujen pienenemisestä. Metsät itsessään ovat edelleen päästönielu, mutta aiempaa pienempi.
Kunnianhimoisen hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen vaatii nettopäästöjen, jotka sisältävät myös maankäyttösektorin, painamisen nollaan vuoteen 2035 mennessä.
– Suomen hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen jää haaveksi, ellei maankäyttösektorin menetettyä nielua onnistuta enimmäkseen palauttamaan. Yksi iso kokonaisuuteen vaikuttava tekijä voisi olla maankäyttösektorin saaminen päästökaupan piiriin. Päästöjen hinnan tulisi olla sellainen, että se tukee tavoitteen saavuttamista. Siirtymän kustannus olisi yhteiskunnalle paljon suurempi ilman nieluja, Etlan Kaitila sanoo.
Nähdäksesi tämän sisällön lähteestä www.etla.fi, anna hyväksyntä sivun yläosasta.
Teollisuus kuuluu päästökaupan piiriin eli yritysten on ostettava päästöoikeuksia. Kokonaiskehityksen kannalta keskeisessä roolissa olevista tuotannollisista toimialoista maatalous ja liikenne ovat puolestaan päästökaupan ulkopuolella.
Vihreä siirtymä ratkaisevassa roolissa lähivuosikymmeninä
Ilmastotoimien tukeminen on keskeistä isossa kuvassa, mutta Suomen talouden kannalta ratkaisevassa roolissa on myös vihreä siirtymä ja sen eteneminen, muistuttaa Etlan tutkimusjohtaja Tero Kuusi. Ilmastonmuutoksen talousvaikutuksista on olemassa vasta vähän tutkimusta, eikä vihreän siirtymän kustannuksia ole helppo arvioida. Hyötyjä sen sijaan pystytään arvioimaan jo nyt.
– Uusien teknologioiden tai energiaratkaisujen kehitystä ei vielä tunneta, kuten ei tulevia politiikkatoimiakaan. Kaikki nämä vaikuttavat vihreän siirtymän kustannuksiin, joita on nykyisellä tiedolla mahdoton arvioida tarkoin. Suomelle vihreässä siirtymässä on kuitenkin myös paljon mahdollisuuksia, ja näitä hyötyjä olemme voineet arvioida jo tutkimuksessakin, kertoo Tero Kuusi.
Etla julkistaa 27. maaliskuuta tuoreen, valtioneuvostolle tehdyn tutkimuksen ilmastonmuutoksen vaikutuksista julkiseen talouteen. Tero Kuusen vetämässä tutkimushankkeessa ovat mukana Suomen Ympäristökeskus ja Demos Helsinki. Tutkimus on toteutettu osana valtioneuvoston selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa.
Nyt julkistettu kevään 2023 Päästöennuste pohjautuu Etlan Suhdanne-ennusteeseen. Päästöjen kehitystä ennustetaan toimialojen tuotannon ja kotitalouksien kulutuksen määräennusteen sekä muutaman päästöintensiteetin kehitystä kuvaavan teknologiaskenaarion avulla. Ennustetta ei tehdä yksittäisille vuosille.
Liitteet (3 kpl): Khk-päästöt vuonna 2021, Kasvihuonekaasupäästöt toimialoittain ja kotitalouksien kulutuksessa sekä Kasvihuonekaasupäästöennuste ja hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen.
Kaitila Ville: Suomen kasvihuonekaasupäästöt ja hiilineutraalisuustavoite (Etla kevään 2023 päästöennuste)
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Ville KaitilaTutkija, ETLA
Puh:050-410 1012ville.kaitila@etla.fiTero KuusiTutkimusjohtaja, ETLA
Puh:041 444 8144tero.kuusi@etla.fiKuvat
![Suomen kasvihuonekaasupäästöt ovat todennäköisesti kasvaneet hieman viime vuosina, mikä on pitkälti johtunut siitä, että talous palautui pandemiasta, arvioidaan Etlan kevään 2023 päästöennusteessa.](/data/images/00447/b6439959-af7d-4bbf-b4e6-e526da15153a-w_240.jpg)
![Tutkija Ville Kaitila, Etla.](/data/images/00336/55aee6b1-627a-4086-a442-a9b8af11854a-w_240.jpg)
![Tutkimusjohtaja Tero Kuusi, Etla.](/data/images/00758/a4990ff4-b3ed-4ace-88a6-9c9b7b650697-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
ETLA eli Elinkeinoelämän tutkimuslaitos tutkii, ennustaa ja arvioi. Etla on yksityinen, voittoa tavoittelematon asiantuntijaorganisaatio.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ETLA
Etla: ympäristöystävälliset käytännöt voivat edistää yritysten tehokkuutta ja energiatehokkuus lisää myös tuottavuutta26.8.2024 00:01:00 EEST | Tiedote
Viimeaikaisessa suomalaisessa tutkimuksessa on havaittu positiivinen yhteys hiilituottavuuden ja työn tuottavuuden välillä, käy ilmi tuoreesta Etla-tutkimuksesta. Ympäristöystävälliset käytännöt voivatkin edistää sekä kestävää kehitystä että tehokkuutta energiaintensiivisillä aloilla. Suomen työn tuottavuus oli vuonna 2022 vain 68 prosenttia Yhdysvalloista. Tuottavuuden heikko kasvu on omiaan heikentämään kustannuskilpailukykyä. Siirtyminen kohti vihreää taloutta voi tarjota potentiaalisen keinon kaventaa tätä tuottavuuseroa, toteavat tutkijat.
Syksyllä Etlassa alkava kansainvälinen tutkimushanke tarjoaa uutta tietoa tekoälyn tuottavuusvaikutuksista19.8.2024 14:34:29 EEST | Tiedote
Etlassa käynnistyy tänä syksynä laaja Business Finlandin rahoittama tutkimushanke, jossa tutkitaan generatiivisen tekoälyn vaikutuksia työntekijöiden tuottavuuteen ja työtyytyväisyyteen sekä työmarkkinoihin. Hankkeessa tuotetaan uutta tietoa teknologisen muutoksen vaikutuksista kuluttajien ja työntekijöiden hyvinvointiin, suomalaisten yritysten kilpailukykyyn sekä talouden rakennemuutokseen vihreässä siirtymässä.
Etla: suomalaisyrityksillä jo potentiaalista kilpailuetua ympäristötuotteissa ja palveluissa31.7.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Suomalaisilla yrityksillä on ympäristöalalla jo olemassa kansainvälistä kilpailuetua, todetaan tuoreessa Etla-tutkimuksessa. Yrityksillä tunnistetaan lievä suhteellinen etu ympäristötuotteissa ja -palveluissa, mutta alan potentiaalia ei ole Suomessa vielä riittävästi hyödynnetty. Energiasiirtymä, kiertotalous ja luontopohjaiset ratkaisut tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia. Kesäkuussa julkaistu tutkimus esittää myös uutta arviointikehystä kansainvälisesti sovittavien ympäristötuotteiden ja -palveluiden listauksiin.
Lisää ymmärrystä talouskasvun uusista lähteistä: Etlassa alkaa syksyllä laaja innovaatiotutkimushanke10.7.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Etlassa käynnistyy syksyllä laaja Business Finlandin rahoittama tutkimushanke, joka keskittyy innovaatiovetoisen talouskasvun uusiin lähteisiin, painottuen kestävään kehitykseen ja kansainvälisen kaupan mekanismeihin. Hanke tarjoaa uutta tietoa muun muassa ilmastonmuutoksen hillitsemisen, kansainvälisen kaupan ja innovaatiovetoisen kasvun välisistä yhteyksistä.
Suomen kansainvälinen kilpailukyky taantunut laaja-alaisesti: IMD-vertailussa vasta 15. sija3.7.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Suomen sijoitus on pudonnut peräti neljä sijaa alaspäin IMD:n tuoreessa kansainvälisessä kilpailukykyvertailussa. Suomi sijoittui vertailussa nyt sijalle 15 eli sijoitus aleni vuoden 2019 tasolle. Suomen tämän vuoden sijoitusta heikensi erityisesti taloudellinen menestyminen, jossa vajosimme sijalle 50. Parannusta tuli ainoastaan kansainvälisessä kaupassa, mutta kaikissa muissa 18 osa-alueessa Suomen sijoitus heikkeni viime vuodesta. Singapore nousi edellisen vuoden neljänneltä sijalta kärkeen. Toiseksi kiri Sveitsi ja kolmanneksi sijoittui Tanska.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme