Suomen matkailun viimeinen mohikaani täytti 85 vuotta
![Höyrylaiva s/s Ukkopekka Airistolla](/data/images/00521/f1d1a25a-aeac-41a3-a9af-6a6aa2928615-w_720.jpg)
Suomen ensimmäinen matkustajahöyrylaiva s/s Furst Menschikoff rakennettiin Turussa ja se aloitti vuonna 1837 liikenteen reitillä Pietari-Tallinna-Helsinki-Turku-Tukholma. Sen pituus oli 35 metriä ja höyrykoneessa oli 90 hevosvoimaa. Höyrylaivojen valtakausi alkoi nopeasti ja meri- sekä sisävesialueella purjehti pian kymmeniä matkustajahöyrylaivoja. Hyvin pian ne muuttivat ratkaisevasti logistiikan Suomessa. Tuhansien järvien ja saarten asuttaman maan liikenne esimerkiksi rikkonaisessa saaristossa parani kertaheitolla. Höyrylaivat kuljettivat tavaraa, eläimiä ja ihmisiä. Maan kehitykselle oli merkittävää ulkomaankaupan monipuolistaminen sekä viennissä että tuonissa. Höyrylaivat toivat eräänlaisen teknisen kehitysaskeleen hyvinvointiimme.
Myös Suomen matkailu nojasi paljolti näiden valkokylkien tuomaan lisäarvoon jo silloin vahvasti luontomatkailuun nojautuen. Esimerkiksi kesäkaupunki Naantali oli silloisten venäläisen ylimystön kesämatkailukohde kylpylöineen. Suomen Matkailulehti kirjoitti vuonna 1899: ”Kunpa matkustavaiset ympäri maailmaa tietäisivät, että Turussa on muutakin koettavaa kuin Turun Linna, tuomiokirkko ja Hamburger Börs. Valkokylkiset höyrylaivat purjehtivat satojen saarten sivuitse kesäkaupunki Naantaliin, jonne toki myös pääsee viheliäistä kärrypolkua pitkin Turusta Raision kirkon sivuitse.”
1900-luvulla Saaristomerellä toimi satoja höyrylaivoja. Varustamoitakin oli lähes 200. 1800-luvun lopussa Naantalissa pysähtyi päivittäin yli 20 höyrylaivaa niiden toimiessaan Saaristomeren tärkeimpänä kuljetusmuotona. Kun sitten polttomoottorit valtasivat alaa, vähenivät höyrylaivat vähitellen. 1960-luvun lopulla matkustajahöyrylaivaliikenne loppui hetkellisesti, kunnes Merenkulkulaitoksen omistama T/A Turku sai uuden nimen s/s Ukkopekka vuonna 1986 ja aloitti jälleen Suomen matkailun perinteen jatkamisen Turun saaristossa.
Alus on historialtaan ainutlaatuinen. Se valmistui vuonna 1938 silloisen jäänmurtaja s/s Sisun piirrosten mukaan sovellutettuna. Koneeksi asennettiin Hitlerin aikanaan sotalaivaansa tilaama, Itävallassa vuonna 1935 rakennettu trippel-höyrykone. Jäävahvisteisena laivana se toimi sota-aikana muun muassa saksalaisten isännöimänä Utön ulkopuolella kovan pakkastalven haasteissa. Sukellusveneiden kuuntelulaitteiden asentaminen Suomenlahdelle ja Suursaaren lähistölle oli myös sen tehtäviä. Elämänlangan turvaaminen eli ruokakuljetusten turvaaminen aseistettuna saattajalaivana Tukholman ja Turun välillä oli tärkeä osa sen toimintaa. Sodan jälkeen Neuvostoliiton valvontakomissio otti sen hallintaansa valvoen rannikkolinnakkeiden toimintaa. Siitä johtuen sitä ei muiden sen ajan saaristohöyryjen tapaan luovutettu sotakorvauksena.
Nykyisen omistajansa Pentti-Oskari Kankaan perheen 37-vuotisen toiminnan aikana se on muun muassa mahdollistanut yli puolen miljoonan matkustajan purjehtimisen Suomen kesäpääkaupunki Naantaliin. Tänä kesänä se täytti kunniakkaat 85 vuotta, viimeisenä Suomen merialueella ja koko maan päivittäin reittiliikennettä tekevänä matkustajahöyrylaivana. Laivan kapteenina jatkaa perheen poika Karioskari Ukkopekka Kangas, joka aikanaan antoi nimen alukselle.
Emerituskapteeni Kankaan mukaan höyrylaiva saatiin aikanaan Suomen valtiolta erittäin hyväkuntoisena. Sitä on pidetty kuin kukkaa kämmenellä, joten teknistä elinaikaa olisi varmaan vielä toiset 85 vuotta. Haasteena on kuitenkin vanhaa perinteistä ja aitoa vanhaa höyrylaivaa uhkaavat nykyajan kustannukset. Koronavuodet olivat alukselle enemmän kuin haastavat, mutta niistä selvittiin. Ainoana molempiin sotiin osallistunut laiva, joka vielä purjehtii Aurajoen rantamuureille ja Kuparivuoren kallioille tuoden tervehdyksen menneiltä ajoilta. Silloin kun vielä hitaat ja nostalgiset olivat kelvollisia.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pentti-Oskari KangasEmeritus kapteeni, Hallituksen puheenjohtaja
Puh:0400 221122oskari@herrankukkaro.fihttps://www.ukkopekka.fiKuvat
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Höyrylaiva s/s Ukkopekka
Saaristomeren viimeinen aito matkustajahöyrylaiva s/s Ukkopekka palvelee matkustajia ilolla saaristomeren kainalossa. s/s Ukkopekan kotisatama on Turku ja sen laituripaikka on Aurajoessa Martinsillan vieressä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Höyrylaiva S/S Ukkopekka
HÖYRYLAIVA UKKOPEKAN MATKUSTAJAMÄÄRÄ RÄJÄHTI30.7.2024 09:52:52 EEST | Tiedote
Kun höyrylaivaosakeyhtiö s/s Ukkopekan taustalla toimiva perheyhtiö ilmoitti lopettavansa kesän 2024 jälkeen vuonna 1837 Turusta alkaneen Suomen merialueen matkustajahöyrylaivaliikenteen, matkustajamäärät ovat tähän mennessä yli kaksinkertaistuneet. Elokuun varaukset ennakoivat vielä suurempaa lisäystä. Parhaillaan yritys suunnittelee vielä muutaman lisäristeilyn järjestämistä suuren kysynnän vuoksi.
S/S Ukkopekka lopettaa risteilyt Turussa19.6.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Vuonna 1837 Turun Aurajoesta alkanut Suomen merialueen höyrylaivakulttuuri on tullut tiensä päähään. Niin kutsutussa Alemmassa höyrylaivasatamassa laituripaikkaansa pitäneet laivat saivat vuonna 1898 tukikohdakseen Vaakahuoneen terminaalin. Vuonna 1938 valmistunut Merenkulkuhallituksen silloinen s/s Turku, nykyinen s/s Ukkopekka ehti toimia samassa paikassa 87 vuotta.
Ukkopekan illallisristeily Loistokarille on yksi Suomen ruokamatkailun kärkituotteista1.12.2023 13:13:29 EET | Tiedote
Höyrylaiva Ukkopekan illallisristeily Loistokarille on elämys, jossa yhdistyvät nostalgia, herkullinen lähiruoka, musiikki ja saariston taika. Illallisristeily on valittu yhdeksi suomalaisen ruokamatkailun kärkituotteeksi, sillä se oli yksi Hungry for Finland -ruokamatkailukilpailun finalisteista.
Turun alueen positiivisimmat on valittu: Nämä viisi henkilöä luovat iloa ja valoa ympärilleen23.11.2023 13:47:34 EET | Tiedote
Turun seudun vuoden 2023 positiivisimmat henkilöt on valittu. Turun Positiivarit haluavat valinnallaan tuoda esiin henkilöitä, joiden iloinen ja innostava asenne sekä huomaavaisuus muita ihmisiä kohtaan ansaitsevat tunnustusta.
Loistokarin lyhty ei sammu17.8.2023 16:12:44 EEST | Tiedote
Suomen viimeinen kaasukäyttöinen meriteiden turvallisuusväline, valoloisto, sijaitsi vielä muutama vuosi sitten Turun Airistolla pienellä puuttomalla Loistokarin luodolla. Ruotsinlaivan reitti kulkee sen sivuitse ja suuri osa suomalaisista on ihaillut ja ihmetellyt tämän eksoottisen rakennuksen käyttötarkoitusta. Ruissalon saaren eteläkärjessä se ohjasi merenkulkijoita aina Nauvosta saakka turvallisesti satamaan. Nyttemmin se on korvattu nykyaikana huoltovapaalla aurinkopaneeliloistolla.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme