Viktbegränsning införs på stadsbron i Kristinestad och körbanan blir smalare
NTM-centralen i Södra Österbotten utförde i juli 2023 reparationsarbeten på vägbanken vid stadsbron (V-367) i Kristinestad. I samband med reparationsarbetena öppnade man upp de ytstrukturer som hade skador och vägbanken förstärktes. Man fyllde öppningarna med stenkross och la ny beläggning på ytorna.
![Viktbegränsning införs på stadsbron i Kristinestad och körbanan blir smalare](/data/images/public/69817874/70021661/7b4eccaf-d78b-4023-bd5d-7a93ae05c04a-w_720.png)
Under reparationsarbetet undersöktes och dokumenterades konstruktionerna och skadorna. På basis av observationerna som gjordes har NTM-centralen i samarbete med Trafikledsverket beslutat att införa en lägre viktbegränsning på 8 ton på bron (nuvarande viktbegränsning 25 ton). Tillfälligt är det möjligt att avvika från viktbegränsningen när det gäller räddningsfordon som är på larmuppdrag.
Körbanan blir också smalare
Utöver viktbegränsningen kommer också körbanan på vägbanken och bron att göras smalare så att den totala bredden blir 6,0 meter istället för nuvarande cirka 6,5 meter. Körbanan kommer att göras smalare vid den södra kanten av bron och genom att vägens mittlinje flyttas något. Ändringarna kommer att göras under hösten 2023. Under ändringsarbetet gäller tillfälliga trafikarrangemang på bron och bron kan stängas helt och hållet för trafik med motorfordon. Stadsbron och vägbanken är gamla och särskilt vägbanken är i dåligt skick konstruktionsmässigt. Syftet med ändringsarbetena är att minska trafikens belastning på stenmurskonstruktionerna vid brons södra vägbank.
Planeringen av brons reparationsarbete inleds
Planeringen av reparationsarbetet på bron och vägbanken kommer att påbörjas snart. Till en början utreds vilka alternativ som är möjliga, vilka kostnaderna kan bli och sedan fattas beslut om vilket alternativ planeringen kommer att fortsätta kring. Utmaningen i planeringen är att bron är gammal och att konstruktionernas utseendemässiga form bör bevaras. Vägbanken är byggd på 1800-talet och konstruktionerna har på den tiden planerats för trafik med häst. Enligt nuvarande bedömning kan planerna färdigställas tidigast under år 2024. Efter det vet man vad kostnadsförslaget för en eventuell reparation är. I dagsläget finns det inte beslut om finansiering för reparationen av bron och vägbanken.
Viktbegränsningen och den smalare körbanan gäller tills bron och vägbanken har reparerats.
Kontakter
NTM-centralen:
Janne Ponsimaa
Chef för enheten för planering av väghållningen
tfn 0295 027 746
Teppo Leppäaho
Projektchef
tfn 0295 027 730
Dokument
Andra språk
Följ Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on antanut lausunnon EPV Energia Oy:n energiavaraston YVA-ohjelmasta (Etelä-Pohjanmaa)30.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
EPV Energia Oy suunnittelee CO2-akkuteknologiaan perustuvaa energiavarastoa, joka sijoittuu Laihian Jokiperälle Klipinnevalle Ritarin Hautamaan alueelle. Laitoksella varastoidaan energiaa hyödyntämällä hiilidioksidia varastoimisen väliaineena.
Beaktande av flodpärlmusslor på NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde (landskapen i Österbotten)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Flodpärlmusslan är en storväxt blötdjursart som lever på bottnen av strömmande vatten. Flodpärlmusslan växer långsamt och den kan bli till och med 280 år gammal. I Finland är flodpärlmusslan en starkt hotad art och arten fridlystes som första ryggradslösa art år 1955. På basis av naturvårdslagen och -förordningen är flodpärlmusslan en hotad, särskilt skyddad och fridlyst art. På NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde finns flodpärlmusslor i två åar, dvs. Lappfjärds å-Storå och Esse å.
Jokihelmisimpukoiden huomiointi Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen toimialueella (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Jokihelmisimpukka eli raakku on virtaavien vesien pohjalla elävä suurikokoinen nilviäislaji. Raakku kasvaa hitaasti ja se voi elää jopa 280-vuotiaaksi. Suomessa raakku on erittäin uhanalainen laji, ja se rauhoitettiin ensimmäisenä selkärangattomana lajina vuonna 1955. Raakku on luonnonsuojelulain ja -asetuksen perusteella uhanalainen, erityisesti suojeltu ja rauhoitettu laji. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella sijaitsee kaksi raakkujokea; Lapväärtin-Isojoki ja Ähtävänjoki.
Under sommaren var algläget varierande på grund av växlande väderlek (landskapen i Österbotten)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
NTM-centralen i Södra Österbottens alguppföljning inleddes i början av juni i Södra Österbotten, Österbotten och Mellersta Österbotten. I vårt område följs algläget upp varje vecka på fasta kontrollplatser från juni till september. NTM-centralen i Södra Österbotten meddelar om situationen på torsdagar åtminstone till slutet av augusti.
Kesän sinilevätilanne oli muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen sinileväseuranta alkoi kesäkuun alussa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueella. Alueemme sinilevätilannetta seurataan pysyvillä havaintopaikoilla viikoittain kesäkuusta syyskuuhun, ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus tiedottaa tilanteesta aina torstaisin elokuun loppuun asti.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum