Stadsbor ger högt betyg till bostadsområden — hoppas på fler caféer och utomhusträningsredskap
Finländska stadsbor är i huvudsak nöjda med sitt bostadsområde, enligt Boendebarometern 2022. De viktigaste trivselfaktorerna är naturmiljön, centralt läge och lugn. Det önskas fler caféer, sorteringsstationer och utomhusträningsredskap.
![Bilden visar en person som går i ett bostadsområde med höghus, en färgglad bro och en spårvagn. I bakgrunden syns byggarbetsplatsens kranar.](/data/images/public/69819243/70037200/ea9805c4-6889-4d6c-828a-e8c13a6f3d4d-w_720.png)
Boendebarometern är en enkätundersökning om urbana boendemiljöers kvalitet i tätorter med minst 10 000 invånare. Undersökningen genomförs var sjätte år. År 2022 svarade 2 975 slumpvis utvalda personer i åldern 15–84 år. Enligt dem är städernas bostadsområden huvudsakligen trivsamma och av god kvalitet. Bostadsområdena får i genomsnitt skolbetyget 8,3, och det är inga stora skillnader i resultaten mellan områden och befolkningsgrupper.
Tillfredsställelsen med tjänsterna har ökat
De viktigaste trivselfaktorerna för invånarna i städernas bostadsområden är naturmiljön, centrala läget och fridfullheten. Buller och luftföroreningar, brist på parkeringsplatser och brist på service förorsakar mest otrivsamhet i boendemiljön.
Invånarna är särskilt nöjda med dagvård och grundskolans tjänster i sina bostadsområden. Nittio procent av föräldrarna med barn är nöjda med dem. Mest missnöje väcker samlings- och gemensamma utrymmen eller bristen på dem.
Tillfredsställelsen med kommersiella och offentliga tjänster i bostadsområdena har ökat jämfört med den tidigare Boendebarometern från 2016, med undantag för hälsovårdstjänsterna, där missnöjet har ökat.
Förtätning förbättrar möjligheterna att röra sig
Långsiktiga trender i Boendebarometern sedan 1998 inkluderar urbanisering, förtätning av städer, befolkningens åldrande, klimatförändring och digitalisering. Dessa har medfört förändringar i både fysisk miljö, attityder och beteende, vilket påverkar upplevd kvalitet, tjänstebehov och bostadsvanor i bostadsområdena.
Urbanisering och förtätning av städer har förbättrat tjänsterna och mobilitetsmöjligheterna även utan bil. I städerna blir bilfrihet allt vanligare, särskilt bland unga vuxna.
Anna Strandell, senior forskare vid Finlands miljöcentral, påpekar att den omfattande byggandet som följer urbaniseringen också har medfört utmaningar i form av buller och ofärdig miljö.
— Genom kompletteringsbyggande har vi kunnat förtäta befintliga områden, vilket förbättrar tillgängligheten till tjänster, men samtidigt har det fört med sig fleråriga byggarbetsplatser mitt i befintliga bostadsområden.
De senaste åren har präglats av coronapandemin samt energikrisen och ökade kostnader. Enligt Strandell, har de påverkat boendet delvis på motsägelsefulla sätt, särskilt med avseende på utrymmesönskemål.
— Pandemin har ökat betydelsen av naturmiljö i bostadsområdet och till exempel betydelsen av yta för distansarbete i lägenheten.
— Å andra sidan önskar man mindre egnahems-, par- och radhuslägenheter för att kontrollera energikostnaderna.
Återvinning är en del av stadsliv
Tjänstebehoven har förändrats under Boendebarometerns mätningsserie. Istället för grundtjänster önskas nu fler tjänster för fritidsaktiviteter, som caféer och restauranger. Digitaliseringen av tjänster har minskat behovet av bank- och posttjänster i bostadsområdet. Även näthandel med mat har blivit vanligare, särskilt i Helsingforsregionen.
Sortering och återvinning av avfall har blivit en etablerad del av stadslivet, och det önskas fler tjänster relaterade till detta i bostadsområdena.
Särskilda frågor om önskemål om friluftsområden och idrottsplatser ställdes, och de mest populära var utomhusträningsredskap och gångvägar, som önskades av 15 och 14 procent av respondenterna. Båda önskas nu mer än år 2016. Också populariteten för badstränder och vinterbadplatser har ökat klart sedan år 2016 och är nu den fjärde mest önskade idrottstjänsten jämfört med sin tidigare 12:e plats. Å andra sidan önskas simhallar nu mindre än tidigare.
Som en ny fråga i Boendebarometern för år 2022 fick respondenterna frågan om hur viktiga olika delningstjänster i bostadsområdet är för dem. De viktigaste ansågs vara ökningen av allmänna laddningsstationer för elbilar och delningscyklar, men också delade verktyg önskas. Mindre efterfrågas delade bilar, el-scootrar och gemensamma arbetsutrymmen.
Information om boendemiljön vart sjätte år
Boendebarometern 2022 är en enkätundersökning om kvaliteten på urbana boendemiljöer och bostadsvanor i tätorter med minst 10 000 invånare. Sådana tätorter finns det 50 i Finland. Den minsta av dem är Nystad med 10 300 invånare, och den största är Helsingfors centraltätort med över 1,3 miljoner invånare. År 2021 bodde 68 % av finländarna i tätorter med över 10 000 invånare.
Undersökningen genomfördes nu för femte gången och ger långsiktig nationell övervakningsinformation från och med år 1998. Undersökningen genomfördes som en post- och webbenkät från oktober till december 2022, och 2 975 slumpmässigt utvalda personer i åldern 15–84 år svarade på enkäten. Undersökningen finansierades av miljöministeriet och Finlands miljöcentral och genomfördes av Finlands miljöcentral.
Nyckelord
Kontakter
Anna StrandellÄldre forskareSuomen ympäristökeskus, Syke
Tel:0295251657anna.strandell@syke.fiFinlands miljöcentrals medietjänst
Finlands miljöcentrals medietjänst ger information om forskning, hjälper journalister att hitta experter för intervjuer och tillhandahåller fotografier för mediabruk.
Kontakterna kommer att besvaras av kommunikationsexperter. Vi serverar vardagar från 9.00 till 16.00.
Länkar
Det är dags att övergå från att lösa enskilda miljöproblem till en hållbarhetsomställning som genomsyrar hela samhället. Finlands miljöcentral (Syke) påverkar byggandet av ett hållbart samhälle genom forskning, information och tjänster. Finlands miljöcentral är ett forskningsinstitut där cirka 700 experter och forskare arbetar i Helsingfors, Uleåborg, Jyväskylä och Joensuu.
Följ Suomen ympäristökeskus
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Suomen ympäristökeskus
Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent29.8.2024 14:06:56 EEST | Tiedote
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia29.8.2024 12:01:16 EEST | Tiedote
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
Sammandrag av den riksomfattande översikten över cyanobakterier juni–augusti 2024: I år observerades blomningar av cyanobakterier särskilt i öppna havsområden och vid kusten, i insjöarna varierade algläget29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Den varma försommaren tidigarelade observationerna av cyanobakterier (blågröna alger) särskilt i Finska vikens havsområden. Blomningarna av cyanobakterier nådde sin kulmen i de södra och sydvästra kust- och havsområdena under juni–juli. Algläget i insjöarna varierade under sommaren till följd av det varierande vädret, och de rikligaste blomningarna observerades i huvudsak i södra och mellersta Finland.
Summary of the national blue-green algae monitoring June-August 2024: This year, blue-green algae blooms were observed especially in open sea and coastal areas, whereas the blue-green algae situation in inland waters varied29.8.2024 08:30:00 EEST | Press release
The warm weather in early summer brought forward blue-green algae observations, especially in the sea areas of the Gulf of Finland. In southern and south-west coastal and open sea areas, the peak of blue-green algae blooms was in June and July. The blue-green algae situation in inland waters varied, as a result of varying weather during the summer, and the most abundant blue-green algae blooms were observed mainly in Southern and Central Finland.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum