Kysely hyvinvointialue- ja kuntapäättäjille: Inhouse-rajoitukset tulisivat kalliiksi veronmaksajalle eivätkä lisäisi yksityisten yritysten markkinaosuutta
Hyvinvointialue- ja kuntapäättäjät ovat huolissaan kaavailluista muutoksista inhouse-yhtiöiden asemaan, Kustos ry:n kysely paljastaa. Kaksi kolmasosaa päättäjästä uskoo hallitusohjelman inhouse-kirjausten kasvattavan menoja luvattujen säästöjen sijaan.
![Teksti: 2/3 päättäjävastaajista uskoo, että hallitusohjelman inhouse-kirjaukset kasvattavat menoja.](/data/images/public/69819596/70044816/e96d762b-4708-4232-bf36-38bc8face24c-w_720.png)
Kokonaistaloudellisuus, kokonaisvaltaisuus, luotettavuus, huoltovarmuus, jatkuvuus, kustannustehokkuus ja volyymiedut. Nämä nousivat päällimmäisenä kuvaamaan inhouse-yhtiöitä ja julkishallinnon syitä valita juuri niiden palvelut Kustos ry:n hyvinvointialue- ja kuntapäättäjille syyskuussa suunnatussa kyselyssä. Yli 500 vaikuttajalle syyskuussa tehdyn kyselyn vastausprosentti oli erityisesti hyvinvointialueiden ja suurten kaupunkien osalta kattava. Kyselyvastaajia oli yli sata.
Kustoksen edustamilla inhouse-yhtiöllä tarkoitetaan julkisten toimijoiden, usein usean kunnan, kuntayhtymän, hyvinvointialueen tai näiden yhdessä omistamaa yritystä. Inhouse-yhtiöt toimivat palveluintegraattoreina, yhteiskilpailuttajina ja yhteisinä palveluntuottajina omistajilleen. Myös valtion virastoilla on yhteisiä inhouse-yhtiöitä. ”Inhouset mahdollistavat erikoisosaajien osaamisen hyödyntämisen yhteisesti eri julkisyhteisöjen kesken ilman, että jokaisen on palkattava omat asiantuntijat”, kyselyvastaaja kuvaa nykytilannetta. Inhouse-yhtiöiden roolina on toimia myös omistajiensa hankintayksiköinä.
2/3 päättäjävastaajista uskoo, että hallitusohjelman inhouse-kirjaukset kasvattavat menoja
”Kustannukset nousevat ja turhaa työtä tehdään jatkossa hirvittävä määrä valtakunnallisesti, jos inhouse-rajoitukset toteutuvat.”
”Hyvinvointialueiden toiminnan laajuus, toimintavarmuusvaatimus ja laatukriteerit huomioiden pitkäjänteinen yhteistyö inhouse-yhtiöiden kanssa on äärimmäisen tärkeää”, kyselyvastaaja toteaa. Usea hyvinvointialuevastaaja korostaa, että olennainen osa omistamista on inhouse-yhtiöiden taloudellisuus ja tehokkuus.
”Hinta ei voi koskaan olla ainoa kokonaistaloudellisuuden kriteeri.”
”Inhouse-yhtiöiden palveluista luopuminen vaatisi myös mittavia rekrytointeja. Osaavia tekijöitä ei riittäisi läheskään kaikille kunnille ja hyvinvointialueille.”
Markkinat toimivat jo
Lukuisissa avoimissa vastauksissa toistui ajatus: ”Halvin ei riitä. Tulee olla myös kokonaistaloudellisesti edullisin pitkällä tähtäimellä.” Vastaajat ilmoittivat edellyttävänsä kaikilta tuottajilta kokonaistaloudellisesti edullisinta hintaa. ”Sidosyksiköiltä ostetaan ainoastaan, jos hinta-laatusuhde on kilpailukykyinen”, moni vastaaja korostaa. Markkinoilta palvelut ostetaan joko suoraan tai inhouse-yhtiön järjestemän kilpailutuksen kautta.
Kaikkiin kyselyyn osallistuneiden ryhmiin kuuluvat edustajat kertoivat käyttävänsä jo vapailta markkinoilta haettuja palveluita - suoraan tai epäsuoraan – kun se on kokonaistaloudellisesti kannattavaa. Markkinat siis toimivat jo nyt.
7/10 päättäjävastaajista korostaa päätöksissään inhousen kokonaistaloudellisuutta yksittäisen hankintahinnan sijaan
Kilpailuttamisella on hinta
Esimerkiksi hyvinvointialueilla on valtavat talouspaineet: ”Kaikki taloudellinen hyöty pitäisi pystyä ulosmittaamaan inhouse-yhtiöiden palveluintegraatiosta”, eräs vastaaja vaatii. Toisaalta toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi ei kannata ainakaan vähäisen hintahyödyn vuoksi vaihtaa. Kun yksi palvelu on saatu toimimaan pitkäjänteisellä yhteistyöllä, aiheutuu turhia kustannuksia ja työtä tehdä sama uudestaan toisen toimijan kanssa. ”Myös kuntien viranhaltijoiden työlle pitää asettaa hinta”, kuntapäättäjä toteaa. ”Samoin sille, jos tämän lainsäädännön muutoksen vuoksi ryhdytään kilpailuttamaan palveluja, joilla on jo toimiva malli. Tällöin palvelun hintaan pitää lisätä myös kilpailuttamisesta aiheutuvat kulut ja kustannukset.”
Mahdollisimman alhaiseen yksikköhintaan pyrkiviltä toimijoilta puuttuu inhouse-yhtiöille tyypillinen pyrkimys edistää tilaajan – inhouse-yhtiön kohdalla samalla omistajan – ja viime kädessä veronmaksajan etua.
Verotulojen menetyksiä, osaajapulaa ja lisäkustannuksia
Entä mitä tapahtuisi, mikäli hallitusohjelmakirjaukset inhouse-yhtiöiden aseman merkittävästä rajauksesta toteutuisivat? ”Inhouse-yhtiöiden palveluista luopuminen vaatisi mittavia rekrytointeja. Osaavia tekijöitä ei riittäisi läheskään kaikille kunnille ja hyvinvointialueille”, vastaaja toteaa. ”Kustannukset nousevat, ja valtakunnallisesti tehdään jatkossa hirvittävä määrä turhaa työtä”, toinen päättäjä kommentoi.
2/3 hyvinvointialueiden ja kaupunkien päättäjävastaajista palauttaisi toiminnot itselleen, jos inhouse-omistusrajaa nostetaan
Hyvinvointialueilla, kaupungeilla ja kunnilla inhouse-käytön kokonaisarviointiin vaikuttavat myös työllisyys ja verotulot. ”Vaikka mahdollisesti halvempi tuottaja tulisi kunnan ulkopuolelta, sen valinta vaikuttaisi kielteisesti työllisyyteen”, kuntapäättäjä pohtii. Hyvinvointialuepäättäjä muistuttaa, että ilman kotimaisia inhouse-toimijoita hyvinvointialueista tulisi ”ylikansallisten toimijoiden rahoittajia – veroeurot lähtevät pois Suomesta”.
Inhouse-järjestelmän mahdollinen rajoittaminen tarkoittaisi myös julkishallinnosta henkilöstösiirroilla inhouse-yhtiöihin siirtyneiden työntekijöiden edelleensiirtymistä toisella tavalla järjestettyihin inhouse-yhtiöihin – tai takaisin julkishallinnon palvelukseen.
Vastanneista hyvinvointialue- ja kaupunkipäättäjistä noin kaksi kolmasosaa palauttaisi tuolloin inhouse-toiminnot itselleen. Tämä tulisi kaikille kalliiksi: ”Luovuttaessa inhouse-yhtiöistä hyvinvointialueiden kustannukset tulisivat kasvamaan merkittävästi – ja sitä kautta valtion rahoitustarve hyvinvointialueille tulisi kasvamaan”, vastaaja pohtii.
”Pienen kunnan mahdollisuudet vuoropuheluun suurten ICT-toimijoiden kanssa ovat olemattomat.”
Uudistusten kustannukset tulee ymmärtää
Kunnilla ei usein ole omaa osaamista ja resursseja kilpailuttaa. Erityisesti yksittäiset ”kunnat jäävät kilpailutuksissa jalkoihin, koska volyymit eivät kiinnosta markkinoilla toimivia”, kuntapäättäjä muistuttaa.
Inhouse-yhtiöt toivovat pääsevänsä mukaan työryhmiin, jossa tehdään tulevan julkisen hankinnan säätelyä koskevan lainsäädännön vaikuttavuus- ja kustannusarvioita. ”Muutoksen kustannusvaikutukset tulee olla tiedossa – ja ne tulee ymmärtää, kun lopullisia päätöksiä tehdään”, Kustoksen Päivi Pitkänen muistuttaa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Päivi PitkänenKustos ry
Puh:+358 40 574 8106paivi.pitkanen@eskolaoy.fiKuvat
![Teksti: 2/3 päättäjävastaajista uskoo, että hallitusohjelman inhouse-kirjaukset kasvattavat menoja.](/data/images/public/69819596/70044816/e96d762b-4708-4232-bf36-38bc8face24c-w_240.png)
![Kaksi kolmesta hyvinvointialue- ja kaupunkivastaajista palauttaisi toiminnot itselle, jos inhouse-omistusrajaa nostetaan.](/data/images/public/69819596/70044816/b4d9acaf-7a1f-4e5c-ada4-af5416900ec3-w_240.png)
![Joka kymmenes päättäjävastaaja uskoo, että hallitusohjelman inhouse-kirjaukset tuovat veronmaksajille säästöjä.](/data/images/public/69819596/70044816/eedad3d1-c8f7-4e1a-b498-e6333224fd5d-w_240.png)
![7/10 päättäjä korostaa päätöksissään inhousen kokonaistaloudellisuutta yksittäisen hankintahinnan sijaan.](/data/images/public/69819596/70044816/7e32e804-3113-4213-b6e4-dad079450a0f-w_240.png)
![Teksti: ”Inhouse-yhtiöiden palveluista luopuminen vaatisi mittavia rekrytointeja. Osaavia tekijöitä ei riittäisi läheskään kaikille kunnille ja hyvinvointialueille”, kyselyvastaaja arvioi.](/data/images/public/69819596/70044816/d92c4637-7f2d-4931-a07f-4b3d85d79284-w_240.png)
![”Kustannukset nousevat ja valtakunnallisesti jatkossa tehdään hirvittävä määrä turhaa työtä, jos inhouse-rajoitukset toteutuvat”, kyselyvastaaja toteaa.](/data/images/public/69819596/70044816/d1b0893b-da85-4fad-aa20-49849cbcae83-w_240.png)
Linkit
Kustos ry - Julkishallinnon palvelukumppanit
Mikä Inhouse? Inhouse-yhtiö tarkoittaa julkisten toimijoiden, usein usean kunnan, kuntayhtymän, hyvinvointialueen, valtion tai näiden yhdessä omistamaa yritystä. Tämä tarkoittaa tiivistä kumppanuutta sekä sitä, että omistaja-asiakkaat ohjaavat yhtiön toimintaa. Inhouse-yhtiöt tekevät tiivistä yhteistyötä myös yksityisen sektorin yritysten kanssa ja kilpailuttavat palveluita markkinoilta hankintalain mukaisesti omistaja-asiakkaidensa puolesta.
Mikä Kustos? Kustos ry – Julkishallinnon palvelukumppanit pyrkii edistämään inhouse-organisaatioiden avoimuutta, välittää parhaita käytänteitä omistajiensa välillä ja osallistuu julkiseen keskusteluun. Kustoksen jäsenenä on 27 inhouse -yhtiötä ja hyvinvointiyhtymiä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kustos ry-Julkishallinnon palvelukumppanit
INHOUSE-UUTISET: Inhouse-järjestelmän remontista miljardilasku / Valtiosääntöoikeuden professori: Inhouse-yhtiöiden omistusrajaus on kunta- ja perustuslain kannalta ongelmallinen11.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
INHOUSE-UUTISET: Selvitys: Inhouse-järjestelmän remontista miljardilasku / Valtiosääntöoikeuden professori Ojanen: Inhouse-yhtiöiden omistusrajaus on kunta- ja perustuslain kannalta ongelmallinen / Inhouse-yhtiöitä koskevia päätöksiä ei saa tehdä puutteellisen vaikutusarvion perusteella / Pienhankintaraja ylös, inhouse-ostodata julki ja määräysvaltaan täsmennyksiä / Ratkaisuja inhouse-omistajien määräysvallan turvaamiseksi
Hallitusohjelmakirjaukset inhouse-yhtiöistä maksavat veronmaksajille satoja miljoonia21.6.2023 08:01:27 EEST | Tiedote
Uudessa hallitusohjelmassa on lukuisia inhouse-yhtiöiden toimintaa rajoittavia esityksiä. Kustos ry pitää kirjauksia työtapaturmana. Niissä ei ole huomioitu esimerkiksi hyvinvointialueiden sekä pienten kuntien etua ja asemaa. Toteutuessaan uudistukset lisäisivät julkisia menoja todennäköisesti sadoilla miljoonilla euroilla.
Inhouse-yhtiöt haluavat asemaansa selkeyttä ja 70 miljoonan lisäsäästöjä kilpailutusten helpottamisella26.5.2023 12:16:11 EEST | Tiedote
Julkishallinnon keskeisten toimintojen kumppanina toimivat inhouse-yhtiöt kannattavat asemansa selkiyttämistä, jota myös Kilpailu- ja kuluttajavirasto esittää. Sen sijaan ehdotettu hankinta- ja palveluintegrointiyksiköiden uudelleenpilkkominen tulisi suomalaisille monella tapaa kalliiksi.
Kilpailutusrajan nostolla kymmenien miljoonien säästöt – Inhouse-yhtiöiden pilkkominen tulisi veronmaksajille kalliiksi5.5.2023 08:00:00 EEST | Tiedote
Raskaan kilpailutusrajan nosto sen sijaan toisi 30–70 miljoonan euron säästöt. Kaksi kolmasosaa inhouse-yhtiöiden liikevaihdosta menee yksityisille yrityksille, Kustoksen jäsenyrityksille tehty kysely paljastaa. Hallitusohjelmaehdotukset inhouse-yhtiöiden toiminnan rajoituksista nykyisestä olisivat valtiontaloudelle ja huoltovarmuudelle vahingollisia.
Kustos: Avoimuutta ja ketterää kilpailutusta julkisiin hankintoihin: ”Suomen tulisi seurata muita EU-maita”1.3.2023 11:35:39 EET | Tiedote
Parhaita toimintamalleja julkisiin hankintoihin kannattaa hakea myös muista EU-maista. Pienten ja keskisuurten yritysten asemaa tulisikin helpottaa hankintakoulutuksella ja nostaa raskaan kilpailutuksen kynnys EU:n sallimaan 215 000 euroon. - Suomen tulisi seurata muita EU-maita ja pyrkiä kohti yhä ketterämpiä kilpailutuksia, Kustoksen puheenjohtaja Lasse Koskivuori sanoo.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme