EU:ssa arvioidaan torjunta-aineiden riskejä pölyttäjille puutteellisella tutkimustiedolla
Pölyttävien hyönteisten merkitys ruoantuotannolle on valtava, sillä ne varmistavat monen viljelykasvin sadon. Pölyttäjäkantojen heikkeneminen aiheuttaa kuitenkin maailmanlaajuista huolta. MMM Lotta Kaila selvitti väitöstyössään, miten EU-lainsäädäntö suojelee pölyttäjiä niiden kantoja heikentäviltä torjunta-aineilta.
![Oppimiskykyä ja muistia testattiin kymmenen värin kokeessa, jossa kimalaisen piti oppia tunnistamaan, miltä viideltä väriltä se saa palkitsevaa sokerivettä. Kuva: Olli Loukola, Oulun Yliopisto.](/data/images/public/3747/70046168/938dc263-c8a8-4338-9c37-fad8f8913c1a-w_720.jpeg)
Yksi Lotta Kailan tutkimuksen päätuloksista on, että lainsäädäntöä ja sen perusteella tehtävää torjunta-aineiden riskinarviointia tulee kehittää siten, että se huomioi paremmin torjunta-aineiden vaikutukset pölyttäjien käyttäytymiseen. Kailan mukaan EU:ssa keskitytään liikaa tutkimaan yksinomaan torjunta-aineiden tappavia annoksia, jolloin kuva torjunta-aineiden haitallisuudesta jää vaillinaiseksi.
– Väitöskirjani tutkimukset ovat konkreettisia esimerkkejä siitä, ettei yksinomaan tappavien annosten tutkiminen riitä, jos halutaan ymmärtää torjunta-aineiden vaikutuksia pölyttäjähyönteisiin. Tappavaa annosta pienemmät pitoisuudet voivat vaikuttaa esimerkiksi pölyttäjien kykyyn löytää ravitsevia kukkia ja siten heikentää niiden kantoja pitkällä aikavälillä, Kaila toteaa.
Suomeen pitää perustaa torjunta-aineiden ympäristöjäämien seurantaohjelma
Väitöstyössään Kaila selvitti kahden torjunta-aineen vaikutuksia kimalaisten värioppimiseen ja muistiin. Nopea värien oppiminen ja muistaminen on kimalaisille erittäin tärkeää, jotta ne löytävät tehokkaasti ravitsevia kukkia.
Kaila tutki tuhohyönteisten torjuntaan käytettävää valmistetta Calypso SC480, jonka tehoaineena on tiaklopridi. Tiaklopridin tiedetään suurina pitoisuuksina tappavan kimalaiset ja pienempinä pitoisuuksina vaikuttavan siihen kimalaisten aivojen osaan, joka on yhteydessä kimalaisen muistiin ja oppimiskykyyn. Tutkijat testasivat ensimmäistä kertaa, vaikuttaako kyseinen aine kimalaisten oppimiseen ja muistiin Suomen maataloudesta löytyvinä pitoisuuksina.
– Tutkimuksessamme havaitsimme Kanta-Hämeestä kerätystä siitepölystä ja medestä löytyneiden tiaklopridipitoisuuksien heikentävän kimalaisten kykyä oppia värejä. Tästä päästään väitöskirjani toiseen päätulokseen: Suomeen pitää perustaa torjunta-aineiden ympäristöjäämien seurantaohjelma, jotta ymmärrämme paremmin, kuinka paljon torjunta-aineita päätyy ympäristöön, Kaila kertoo.
Tällä hetkellä torjunta-aineita seurataan pitkäjaksoisesti vain vesistöistä.
Toinen tutkittavista valmisteista oli kasvitautien torjuntaan käytettävää Amistar, joka sisältää atsoksystrobiini-nimistä tehoainetta. Aine ei tapa kimalaisia suurinakaan pitoisuuksina. Tutkimuksessa kuitenkin havaittiin viitteitä siitä, että kyseinen kasvitautien torjunta-aine saattaa vaikuttaa kimalaisten muistiin, vaikka ero ei ollutkaan tilastollisesti merkitsevä. Havainto kuitenkin osoitti, että kasvitautien torjunta-aineiden vaikutuksia värioppimiseen tulisi tutkia enemmän.
Lainsäädäntö huomioi heikosti luonnonvaraiset pölyttäjät
Kolmas Kailan väitöskirjan päätelmä on, että torjunta-aineiden testausta pitää tehdä laajemmin eri pölyttäjäryhmille.
– Nykyään lainsäädäntö ja sen perusteella tehtävä riskinarviointi keskittyy lähinnä torjunta-aineiden vaikutuksiin tarhamehiläisellä, eikä luonnonvaraisia lajeja kimalaisia lukuun ottamatta tutkita lainkaan.
Suomessa elää esimerkiksi yli kaksisataa luonnonvaraista erakkomehiläislajia, jotka ovat monen luonnon- ja viljelykasvien pölytyksen kannalta merkittäviä. Näiden lajien suojeleminen on ensisijaisen tärkeää luonnon monimuotoisuuden, mutta myös ruoantuotannon turvaamiseksi.
- Lotta Kailan väitöksen seuraamisen avuksi on tehty opas, jonka löydät täältä.
MMM Lotta Kaila väittelee 3.11.2023 kello 13 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Pesticide residues in the environment and their effects on bees". Väitöstilaisuus järjestetään osoitteessa Metsätieteiden talo, Raisio-sali (ls B2), Latokartanonkaari 7.
Vastaväittäjänä on Assistant professor Simone Tosi, University of Turin, ja kustoksena on Johan Ekroos.
Väitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja luettavissa Heldassa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Marjaana LindyViestinnän asiantuntijaHelsingin yliopisto / Viestintä ja yhteiskuntasuhteet
Puh:+358 (0)50 5186195marjaana.lindy@helsinki.fiKuvat
![Lotta Kaila. Kuva: Jukka Kajan.](/data/images/public/3747/70046168/c4420874-289d-4eb8-9572-856106c58a84-w_240.jpg)
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme