Terve Suomi -tutkimus: Joka viides nuori nainen on kokenut syrjintää työelämässä
Työelämässä tapahtuva syrjintä on yleistä ja etenkin nuoret naiset kokevat syrjintää. 20–39-vuotiaista naisista jopa noin 20 prosenttia oli kokenut syrjintää työssä tai työnhaussa viimeksi kuluneen vuoden aikana. Kokemus työelämäsyrjinnästä oli yleisintä korkeasti koulutetuilla naisilla. Tiedot selviävät laajasta Terve Suomi -tutkimuksesta.
Työelämäsyrjinnästä kysyttiin 20–74-vuotiailta. Kaikista naisista 16 prosenttia ja miehistäkin 11 prosenttia oli kokenut syrjintää työssä tai työnhaussa viimeksi kuluneen vuoden aikana.
Myös 55–64-vuotiailla naisilla syrjintää kokeneiden osuus oli korkea: 16 prosenttia 55–64-vuotiaista naisista kertoi kohdanneensa syrjintää työssä tai työnhaussa.
Tutkimuksessa syrjinnällä tarkoitettiin muita huonompaa kohtelua jonkin itseen liitetyn ominaisuuden vuoksi. Tällainen ominaisuus voi olla esimerkiksi ikä, sukupuoli, etninen tausta, ihonväri, vammaisuus, ulkonäkö, seksuaalinen suuntautuminen tai uskonto.
”Nuorten naisten kokeman työelämäsyrjinnän yleisyys voi johtua monesta asiasta. Nuorissa ikäryhmissä on enemmän moninaisuutta, mikä voi altistaa syrjinnälle. Työnantajat saattavat yhä olettaa nuorten naisten jäävän perhevapaille, mikä voi myös altistaa syrjinnälle. Muitakin sukupuolittuneita oletuksia ja arvostuksia voi olla. Lisäksi nuoret ikäpolvet saattavat vanhempia enemmän tunnistaa syrjintää ja olla tietoisempia siitä”, kuvaa tutkimusprofessori Anu Castaneda.
”Syrjintäkokemuksilla on runsaasti yhteyksiä esimerkiksi ihmisten turvallisuuden kokemukseen, mielenterveyteen, yksinäisyyden kokemuksiin, hyvinvointiin, luottamukseen ja elämänlaatuun. Siksi syrjintäkokemuksiin tulisi aktiivisesti puuttua eri konteksteissa, esimerkiksi työelämässä, palvelutilanteissa ja arkisissa kohtaamisissa”, Castaneda toteaa.
Yksinäisyys on yleistynyt
Tutkimuksessa selvitettiin myös osallisuuden ja yksinäisyyden kokemuksia.
Tuoreiden tulosten mukaan reilu kymmenes koki yksinäisyyttä. Tämä vastaa koko aikuisväestössä yli puolta miljoonaa henkilöä.
Nuorimmat aikuiset kokivat eniten yksinäisyyttä. 20–39-vuotiaista noin 17 prosenttia koki yksinäisyyttä. Toisaalta yksinäisyyttä koki myös moni 75 vuotta täyttänyt: naisista peräti 13 prosenttia ja miehistäkin 10 prosenttia.
Yksinäisyyden kokemukset ovat yleistyneet vuodesta 2018 vuoteen 2022. Yksinäisiä 20–64-vuotiaita oli vuonna 2018 yhdeksän prosenttia ja vuonna 2022 peräti 13 prosenttia.
”Pandemia-aika todennäköisesti selittää osan yksinäisyyden lisääntymisestä, mutta tuskin kaikkea. Taustalla on todennäköisesti laajempi murros, jossa olemme liukuneet kauemmas yhteisöllisyydestä kohti yksilökeskeisempää tapaa elää ja ajatella. Ympäristömme on lisäksi nykyään varsin suorituskeskeinen, ulkoisia saavutuksia korostava”, Castaneda pohtii.
”Voisimme pyrkiä ottamaan askeleita taaksepäin ja lisätä keskinäistä vastaanottavaisuuttamme ja ystävällisyyttämme toisiamme kohtaan. Kaikkien on tärkeä kokea tulevansa kuulluksi ja nähdyksi. Luotettavat, vakaat ihmissuhteet ovat yksi hyvinvointimme peruspilareista – niihin kannattaa panostaa”, Castaneda jatkaa.
Erityisesti nuoret miehet kokevat heikkoa osallisuutta
Osallisuuden kokemuksella tarkoitetaan kuulumisen ja merkityksellisyyden tunteita, elämän hallittavuutta ja luottamusta tulevaan sekä ihmisen omaa käsitystä mahdollisuuksistaan osallistua omaa elämäänsä koskeviin päätöksiin ja yhteiseen tekemiseen.
Joka kymmenes koki erittäin heikkoa osallisuutta. Koko aikuisväestössä se tarkoittaa yli 400 000 henkilöä. Erittäin heikko osallisuuden kokemus oli yleisintä nuorilla aikuisilla. Heikkoa osallisuutta kokivat erityisesti 20–39-vuotiaat miehet: heillä erittäin heikkoa osallisuutta kokevien osuus oli peräti 13 prosenttia. Myös matalasti koulutetuilla heikon osallisuuden kokemus oli muita yleisempää.
”Nyt saadut tulokset vahvistavat aiempien tutkimusten tuloksia siitä, että sukupuoli, ikä ja koulutus ovat yhteydessä osallisuuden kokemukseen. Varsinkin kun eri haavoittuvuustekijät kasautuvat, riski erittäin heikkoon osallisuuden kokemukseen kasvaa ja se voi heijastua laajemmin hyvinvointiin”, kertoo tutkija Lars Leemann.
Tutkimus toteutettiin syksyllä 2022 ja keväällä 2023. Kyselyyn vastasi 28 000 satunnaisesti valittua 20 vuotta täyttänyttä eri puolilta Suomea. Työelämäsyrjinnästä kysyttiin vain 20–74-vuotiailta.
Lähde:
Yksinäisyys, osallisuus ja syrjintäkokemukset, verkkoraportti, Terve Suomi -tutkimuksen tuloksia.
Tulokset hyvinvointialueittain, taulukkoina verkossa
Lisätietoja:
Anu Castaneda (työelämäsyrjintä ja yksinäisyys)
tutkimusprofessori
THL
puh. 029 524 7848
etunimi.sukunimi@thl.fi
Lars Leemann (osallisuus)
tutkija
THL
puh. 029 524 7509
etunimi.sukunimi@thl.fi
Terve Suomi -tutkimuksen tuloksia
Aiemmin tutkimuksesta:
Avainsanat
Tietoa julkaisijasta
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on asiantuntija- ja tutkimuslaitos. Tuotamme tietoa, työkaluja ja ratkaisuja terveys- ja hyvinvointialan päätöksenteon ja toiminnan tueksi. Teemme kansainvälisesti ja kansallisesti arvokasta tutkimusta ja sovellamme sitä suomalaisen yhteiskunnan tulevaisuuden rakentamiseen.
![](/data/images/public/69817778/70060977/13542f7c-78f3-40ab-ad1b-6ae11ffdeacb-w_780.jpg)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL
THL viikolla 37/20245.9.2024 15:09:24 EEST | Tiedote
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mediakalenteri ilmestyy joka torstai. Siihen kootaan aina seuraavan viikon infot, tiedotteet, keskeiset tapahtumat, julkaisut ja muita valikoituja ajankohtaisia asioita. Tiedot pohjautuvat torstain 5.9. tilanteeseen, ja niihin voi tulla muutoksia. Tarkemmat tiedot THL:n tapahtumista ja webinaareista tapahtumakalenterissa. https://www.thl.fi/fi/ajankohtaista/tapahtumat/tapahtumakalenteri THL:n viestintä palvelee mediaa arkisin klo 9–16, puh. 029 524 6161, sähköposti: info(at)thl.fi Tiedotteet ti 10.9. THL kutsuu 64 000 aikuista laajaan terveyttä, hyvinvointia ja palvelukokemuksia selvittävään tutkimukseen. Tutkimuksessa kerätään tietoa 21 hyvinvointialueelta, Helsingistä ja Ahvenanmaalta. Terve Suomi -tutkimus toteutetaan joka toinen vuosi. Edellisellä kerralla selvisi muun muassa, että joka neljännellä aikuisella on terveelliset elintavat. Lisäksi joka neljäs koki, ettei saa riittävästi lääkäripalveluja tarpeeseensa nähden. Nyt selvitämme, mihi
Kutsu: Avoin verkkotilaisuus syksyn tautilanteesta ja rokotuksista ma 9.9. klo 175.9.2024 09:49:52 EEST | Kutsu
Hyvät toimitukset, järjestämme maanantaina 9.9. klo 17–18 kansalaiswebinaarin syksyn hengitystieinfektioista ja rokotuksista. Suomessa saattaa syksyllä kiertää samaan aikaan useita hengitystieinfektioita: koronaa, influenssaa, rs-virusta, hinkuyskää ja adenovirusta. Kaikille avoimessa verkkotilaisuudessa asiantuntijamme kertovat eri tautien esiintyvyydestä, oireista, riskiryhmistä, kotihoidosta ja rokotuksista. He myös vastaavat ennalta lähetettyihin kysymyksiin. Toimittajat ovat tervetulleita striimaamaan tilaisuutta ja / tai haastattelemaan asiantuntijoitamme paikan päälle THL:n pääkonttorille webinaarin jälkeen. Toteutamme tilaisuuden striimauksena, ja sen aikana kysymyksiä ei voi esittää livenä. Tilaisuudessa ovat paikalla THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek, asiantuntijalääkäri Anniina Virkku ja tartuntatautilääkäri Aino Nyqvist sekä johtavat asiantuntijat Niina Ikonen ja Mia Kontio. Webinaarissa on suomenkielinen viittomakielen tulkkaus. Aika: maanantai 9.9. klo 17-18 Paikka: verkossa
Apinarokon ruotsinkielinen nimi Suomessa on mpox, ei m-koppor2.9.2024 15:50:11 EEST | Tiedote
THL ja STM käyttävät apinarokosta vastedes ruotsinkielisessä viestinnässään nimitystä mpox. Kerroimme aiemmin (23.8.2024) tiedotteessamme, että taudin ruotsinkielinen nimitys Suomessa olisi m-koppor. Tästä termistä kuitenkin luovutaan. Vaihdoksen syynä ovat virallisen kansainvälisen tautiluokituksen eli ICD-tautiluokituksen (International Classification of Diseases) vaatimukset. ICD-luokitusta ylläpitää Maailman terveysjärjestö WHO, ja luokituksen ruotsinkielisestä terminologiasta vastaa Ruotsin Socialstyrelsen. Ruotsissa apinarokosta käytetään nimitystä mpox. Tautiluokituksessa edellytetään vain yhtä virallista käännöstä per kieli, joten Suomessa käytetään ruotsiksi samaa nimitystä. Suomeksi THL ja STM käyttävät apinarokosta vastedes nimitystä m-rokko, kuten aiemmassa tiedotteessamme kerroimme. WHO suositteli jo loppuvuodesta 2022, että monkeypox (suomeksi apinarokko) korvataan termin aiheuttaman stigman vuoksi nimityksellä mpox. THL:n tiedote 23.8.2024 Lisätiedot: Tuula Hannila-Hande
THL viikolla 36/202429.8.2024 15:12:54 EEST | Tiedote
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mediakalenteri ilmestyy joka torstai. Siihen kootaan aina seuraavan viikon infot, tiedotteet, keskeiset tapahtumat, julkaisut ja muita valikoituja ajankohtaisia asioita. Tiedot pohjautuvat torstain 29.8. tilanteeseen, ja niihin voi tulla muutoksia. Tarkemmat tiedot THL:n tapahtumista ja webinaareista tapahtumakalenterissa. https://www.thl.fi/fi/ajankohtaista/tapahtumat/tapahtumakalenteri THL:n viestintä palvelee mediaa arkisin klo 9–16, puh. 029 524 6161, sähköposti: info(at)thl.fi Verkkouutiset ma 2.9. Kelan tukeman kuntoutuspsykoterapian käyttö maahanmuuttaneilla. Lisätietoja: elina.suontama(at)thl.fi, puh. 029 524 7392 ma 2.9. Tutkimus: Suoliston mikrobit ovat yhteydessä luunmurtumiin. Suoliston mikrobeilla on kaiken kaikkiaan huomattava merkitys ihmisen terveydelle. Lisätietoja: johanna.leinonen(at)thl.fi, puh. 029 524 7678 ti 3.9. Lastensuojelulaitoksissa rajoitustoimenpiteiden rinnalla korostuu vuorovaikutuksen ja huolenpidon merkitys. Li
Opiskeluhuoltopalveluille on valunut iso vastuu lasten ja nuorten mielenterveysongelmien hoidosta - palveluita kehitettävä kokonaisuutena hyvinvointialueilla29.8.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Koulujen ja oppilaitosten opiskeluhuoltopalveluissa työskentelevät käyttävät merkittävän osan työajastaan oppilaiden ja opiskelijoiden mielenterveysongelmiin. THL:n selvitysten mukaan lukuvuonna 2023–2024 toisella asteella työskentelevien opiskeluhuoltopalvelujen ammattilaisten asiakastyöhön käyttämästä ajasta 40–80 prosenttia menimielenterveysongelmiin. Perusopetuksessa vastaava luku oli 20–40 prosenttia. Tilanne oli samanlainen jo edellisessä selvityksessä vuonna 2022. Opiskeluhuoltopalvelujen ammattilaisia ovat koulu- ja opiskeluterveydenhuollon terveydenhoitajat ja lääkärit sekä psykologit ja kuraattorit. ”Opiskeluhuoltopalvelujen tehtävä on tarjota varhaista tukea ja ehkäistä ongelmia. Muiden palvelujen puuttuessa niistä on kuitenkin muodostunut lasten ja nuorten perustason mielenterveyspalvelu eikä ehkäisevälle työlle jää aikaa”, sanoo THL:n ylilääkäri Marke Hietanen-Peltola. Opiskeluhuollon palvelut tulee pitää hyvinvointialueilla Kaikki opiskeluhuoltopalvelut siirtyivät kunnist
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme