Över 50 000 hektar åker har redan gipsbehandlats - jordbrukare, ansök om gips nu!
Det GIPS-projekt som NTM-centralen i Egentliga Finland driver har nu kommit halvvägs till sitt mål på 100 000 hektar. Omkring 53 000 hektar på olika håll i Finlands kustområden har redan gipsbehandlats. Gipsansökan är nu öppen i hela landet.
![Gips i ett mellanlager i Salo i väntan på att köras ut till åkern.](/data/images/public/69817869/70069716/5f725cf4-7f85-4454-8e1a-13565ce31abb-w_720.png)
GIPS-projektet inleddes i Skärgårdshavets avrinningsområde år 2019. Projektet utvidgades år 2022 till att omfatta hela Finlands kustområde. I Skärgårdshavets avrinningsområde har gips nu spridits på ca 24 000 hektar. På andra håll i Finland har ca 29 000 hektar gipsbehandlats.
Av hela målsättningen för åkerarealen i Skärgårdshavets område nu återstår omkring hälften, och det finns stora arealer som uppfyller villkoren för gipsstöd. Vid den ansökningsomgång som nu öppnats hoppas vi antalet ansökningar lyfter rejält och projektet går in för att ytterligare effektivera gipsinformationen.
På andra håll i Finland ligger Norra Österbotten och Österbotten i täten när det gäller gipsansökningar. I Norra Österbotten har man under två år ansökt om gips för nästan 10 000 hektar och i Österbotten har man ansökt om gips för över 8000 hektar. Intresset för gips i de österbottniska landskapen torde delvis förklaras av att områdets potatisodlare är vana gipsanvändare, eftersom gipsets kalcium är bra för potatisen.
Utanför Skärgårdshavsområdet, dvs. inom det år 2022 utvidgade projektområdet, finns ännu gipsstöd att söka för ca 10 000 hektar. Efter att målet uppfyllts kommer gipsansökan, enligt nuvarande utsikter, inte längre att öppnas i dessa områden.
Gipsansökan är nu öppen i hela landet
Gipsansökan har nu öppnats på de områden som visas på kartan nedan. Genom att begränsa ansökningsområdet vill man styra spridningen av gips till de områden där man sannolikt får den bästa vattenskyddsverkan. Planen bygger på de regionala vattenskyddsplanerna och åtgärdsprogrammen för vattenvård.
![P%E5%20kartan%20visas%20de%20omr%E5den%20som%20%E4r%20med%20i%20gipsans%F6kan.](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69817869/70069716/1b27d8ac-eb3f-43bc-b5ea-d1fd2a764aac-w_720.png)
Gipset är gratis och skattefritt och påverkar inte jordbruksstöden. Gipsspridning ansöks via regionförvaltningens ärendehantering på adressen www.kipsinlevitys.fi. Jordförbättringsgips sprids inte på avrinningsområden till sjöar, grundvatten- eller Natura-områden eller ekoåkrar.
Gipsansökan är ständigt öppen. Sommaren 2024 hålls en paus i ansökningen, då entreprenörerna planerar höstens spridningar. Det gips som ansöks nu kan spridas på våren eller hösten 2024. Beslutet om gipsstöd är i kraft till hösten 2025, dvs. gipsspridningen kan vid behov skjutas upp om vädret är svårt.
Det är tryggt att använda jordförbättringsgips
Det jordförbättringsgips som används i GIPS-projektet är kalciumsulfat som uppstår som biprodukt vid tillverkningen av gödselmedel i Siilinjärvi. Det är en neutral förening som inte påverkar åkerns surhet eller ökar salthalten. Man tar regelbundet prov av gipset och gipset, som bryts och utvinns av apatit från en lokal källa, innehåller varken tungmetaller eller radioaktivitet. Gips från Siilinjärvi är godkänt som jordförbättringsmedel av Livsmedelsverket
Gipset höjer åkerjordens jonstyrka och förbättra jordens aggregatstruktur. Det gör att erosionen av ytjord minskar och utlakningen av partiklar minskar ca 50 procent och att utlakningen av totalfosfor minskar ca 30-50 %. Också utlakningen av organiskt kol minskar med omkring hälften. Fosforn förblir i en form som är tillgänglig, dvs. fastläggs inte så att inte växterna kan uppta den.
Med gipset tillförs svavel (ca 620 kg/ha), kalcium (ca 780 kg/ha) och litet fosfor (ca 8 kg/ha) till åkern, dvs. gips har också en gödslande effekt. I fosforgödslingen behöver gipset ändå inte beaktas.
GIPS-projektet finansieras ur miljöministeriets program för effektiverat vattenskydd och EU:s stimulansinstrument (RRF). Mera information om projektet finns på projektets hemsida: www.ely-keskus.fi/kipsinlevitys
Mera information:
Projektchef Minna Kolari, tfn. 0295 025 062
E-post: förnamn.efternamn@ely-keskus.fi
Nyckelord
Bilder
![Gips i ett mellanlager i Salo i väntan på att köras ut till åkern.](/data/images/public/69817869/70069716/5f725cf4-7f85-4454-8e1a-13565ce31abb-w_240.png)
![På kartan visas de områden som är med i gipsansökan.](/data/images/public/69817869/70069716/1b27d8ac-eb3f-43bc-b5ea-d1fd2a764aac-w_240.png)
Om
NTM-centralerna är statliga myndigheter som främjar den regionala utvecklingen genom att sköta statsförvaltningens uppgifter och utveckling. NTM-centralerna sköter uppgifter i anslutning till näringar, arbetskraft, kunnande samt trafik och infrastruktur samt miljö och naturresurser. NTM-centralerna utvecklar och stöder ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar välfärd.
Andra språk
Följ ELY-keskukset
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från ELY-keskukset
Bedömning av havsmiljöns tillstånd: Små förbättringar i tillståndet av Finlands havsområden, helhetsbilden fortfarande dålig28.8.2024 09:02:27 EEST | Tiedote
Finlands miljöcentral, miljöministeriet och Närings-, trafik- och miljöcentralen i Egentliga Finland informerar om en ny webbpublikation: Östersjöns tillstånd är fortfarande i huvudsak dåligt. I alla havsområden stör övergödningens inverkan naturens mångfald och näringsvävens funktion. Den skadliga utvecklingen håller dock möjligtvis på att brytas. Även om förändringen inte är stor jämfört med den föregående tillståndsbedömningen som publicerades 2018, syns en liten förändring till det bättre i uppföljningen på längre sikt.
Meriympäristön tila-arvio: Suomen merialueiden tilassa pieniä parannuksia, kokonaiskuva edelleen heikko28.8.2024 09:02:27 EEST | Tiedote
Suomen ympäristökeskus, ympäristöministeriö ja Varsinais-Suomen Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus tiedottavat uudesta verkkojulkaisusta: Itämeren tila on edelleen pääosin heikko. Kaikilla merialueilla rehevöitymisen vaikutukset häiritsevät luonnon monimuotoisuutta ja ravintoverkon toimivuutta. Haitallinen kehitys saattaa olla kuitenkin taittumassa. Vaikka muutos ei ole suurta verrattuna edelliseen, vuonna 2018 julkaistuun tila-arvioon, pidemmän aikavälin seurannassa näkyy pientä muutosta parempaan.
Varsinais-Suomen ELY-keskus on antanut yhteysviranomaisen lausunnon Karsitun aurinkoenergiahankkeen YVA-ohjelmasta, Huittinen (Satakunta, Varsinais-Suomi)27.8.2024 13:42:17 EEST | Tiedote
Karsittu Green Energy Oy on toimittanut 21.5.2024 Varsinais-Suomen ELY-keskukselle ympäristövaikutusten arviointiohjelman, joka koskee Karsitun aurinkoenergiahanketta Huittisissa.
Avustus toimintaympäristön kehittämiseen on haettavana 2.9.–30.11.2024 Pohjois-Suomessa (Pohjois-Pohjanmaa, Lappi ja Kainuu)27.8.2024 10:33:16 EEST | Tiedote
Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksessa on syys–marraskuun ajan haettavana avustusta toimintaympäristön kehittämiseen. Haku koskee Pohjois-Pohjanmaan, Lapin ja Kainuun maakuntia.
Lounais-Suomen sinilevätilanne varsin rauhallinen (Varsinais-Suomi, Satakunta)22.8.2024 12:24:30 EEST | Tiedote
Sinileväkesä jatkuu edelleen, joskin tilanne on rauhoittunut huomattavasti aiemmasta. Varsinais-Suomen ELY-keskuksen tiedossa ei ole, että Saaristomeren tai Selkämeren alueilla olisi havaittu erittäin runsaasti sinilevää. Runsaasti sinilevää havaittiin Mynälahden sisäosissa, Korppoossa ja Taivassalossa, sekä Ylisjärvessä Salossa.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum