Vuoden Tiedekynä 2024 -ehdokkaat käsittelevät ympäristöaiheita monista näkökulmista
Tänä vuonna Koneen Säätiön Vuoden tiedekynä -palkinto jaetaan ympäristöaiheiselle artikkelille. Ehdokasartikkelit osoittavat, miten monipuolisista näkökulmista ympäristöön liittyviä aiheita voi tutkia. 25 000 euron palkinnon voittaja julkaistaan toukokuussa.
![](/data/images/public/69820397/70133753/1fe6ff4b-f861-4934-a3be-c4ede00cc67c-w_720.jpg)
Koneen Säätiö myöntää vuosittain Vuoden Tiedekynä -palkinnon tieteellisestä kirjoituksesta, jossa suomen kieltä on käytetty erityisen ansiokkaasti. Tänä vuonna palkinto jaetaan suomenkieliselle ympäristöteemaiselle tieteelliselle artikkelille, joka on ilmestynyt vuosien 2021–2023 aikana. Esiraadin kuratoimalla ehdokaslistalla on seitsemän artikkelia, jotka edustavat eri tieteenaloja evoluutiobiologiasta kirjallisuuden tutkimukseen.
”Tämä monipuolinen joukko kysyy kysymyksiä, joita kannattaisi kuunnella”
Esiraatiin kuuluivat tänä vuonna Koneen säätiön tiede- ja taiderahoituksen johtaja Kalle Korhonen sekä biologi ja toimittaja Mari Pihlajaniemi. Esiraati arvioi noin 250 suomenkielistä ympäristöön liittyvää tutkimusartikkelia. Yksittäisiä artikkeleita ilmoitettiin palkintoehdokkaiksi noin 120, loput olivat artikkelikokoelmia sekä tieteellisten lehtien vuosikertoja.
”Artikkelien luku-urakka toi toivoa. Näkökulmien ja tieteenalojen kirjo ja paljasti, kuinka valtava määrä eri alojen tutkijoita työskentelee ympäristöön liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Tämä monipuolinen joukko kysyy kysymyksiä, joita yhteiskunnan kannattaisi kuunnella”, kommentoi Pihlajaniemi artikkeleita.
”Arvioinnissa mukana olleet artikkelit osoittivat ilahduttavasti, miten monialaista ympäristöön liittyvää tutkimusta julkaistaan myös suomeksi”, Korhonen komppaa.
Vuoden Tiedekynä 2024 -voittaja julkistetaan toukokuussa
Seuraavaksi palkinnon valitsija päättää voittaja-artikkelin esiraadin valitsemista ehdokkaista. Valitsijana toimii tänä vuonna Alli Pylkkö, oikeustieteiden opiskelija ja Allianssin nuorten luontodelegaatti 2022–2023. Palkinnon voittaja julkaistaan toukokuussa.
Vuoden Tiedekynä -palkinnon tarkoituksena on tukea suomenkielistä tieteellistä kirjoittamista ja nostaa sen arvostusta. Vuodesta 2010 alkaen myönnetyn palkinnon suuruus on 25 000 euroa ja se on yksi Suomen suurimmista tieteellisen kirjoittamisen palkinnoista. Palkinto jaetaan vuorovuosin humanistisen, yhteiskuntatieteen ja ympäristöntutkimuksen alan suomenkielisen artikkelin kirjoittajalle tai kirjoittajille.
Vuoden Tiedekynä -ehdokkaat 2024
Tuomas Aivelo ja Jenni Lehtimäki: ”Luonnon monimuotoisuus edistää kansanterveyttä”, Duodecim 137 (2021) 2135–2141.
Aivelo ja Lehtimäki esittelevät tutkimusnäyttöä luonnon monimuotoisuuden ylläpitämisen merkityksestä, kun kyseessä on sairauksien ehkäisemisen tukeminen niin lääketieteessä kuin kansanterveystyössä.
Sanja Hakala, Jonna Kulmuni ja Heikki Helanterä: ”Evoluutio vaikuttaa muurahaisten tulevaisuudennäkymiin”, Luonnon Tutkija 126 (2023) 24–38.
Hakala, Kulmuni ja Helanterä käsittelevät artikkelissaan muurahaisyhteiskuntien perherakenteiden vaihtelua sekä taustalla vaikuttavia syitä ja vaihtelun aiheuttamia seurauksia.
Reeta Holopainen ja Tiia Kähärä: ”Jakaa eläinten kärsimykset ja haaveilla maailmasta ilman ihmisiä – Eläineettinen tematiikka Eeva-Liisa Mannerin Tämä matka -teoksessa”, Avain – Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti 20 (2023) 4–23.
Holopainen ja Kähärä hyödyntävät artikkelissaan ekokriittisistä ja ympäristöfilosofisista luentaa Eeva-Liisa Mannerin runoteoksen eläineettisen tematiikan tarkastelussa.
Sanna Karhu: "’Näimme kaiken omin silmin’: tappaminen teurastamoissa piilotettuna väkivaltana” teoksessa Tunteva tuote: kuinka eläimistä tuli osa teollista tuotantoa (toim. Taija Kaarlenkaski ja Otto Latva) (Vastapaino 2022) 301–326.
Karhu avaa teurastamoiden toiminnassa tapahtuvaa tappamisen näkymättömäksi tekemistä ja häivyttämistä niin suhteessa kuluttajiin kuin teurastamoiden sisäiseen toimintaan.
Karoliina Lummaa, Kaisa Vainio, Aino Korrensalo, Tuomo Takala ja Eeva-Stiina Tuittila: ”Itseksi puiden kanssa: Identiteettiä jäsentävät puut suomalaisessa nykyrunoudessa ja lempipuuaiheisessa verkkokyselyssä”, Elore 30 (2023) 34–58.
Lummaan, Vainion, Korrensalon, Takalan ja Tuittilan tutkimusaineisto valaisee, miten sekä lempipuuaiheiseen kyselyyn vastanneet ihmiset että suomalaiset nykyrunoilijat hyödyntävät kerronnassaan puita ja suhdettaan puihin kuvatessaan myös ihmisyyteen liittyviä teemoja.
Maarit Soukka: ”Puut mielen ja kielen maisemassa: Lyriikan puut osana 1950-luvun modernismikeskustelua”, Avain – Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti 19 (2022) 6–25.
Soukka tarkastelee puiden paikkaa suomalaisessa kaunokirjallisuudessa sotienjälkeisellä ajalla. Modernismin aikana runouden puita on käsitelty ennen kaikkea suhteessa ihmiseen.
Tero Toivanen, Paavo Järvensivu ja Ville Lähde: ”Ekologisen jälleenrakennuksen haaste” teoksessa Talouskuri tuli Suomeen (toim. Janne Autto) (Vastapaino 2023) 117–241.
Toivasen, Järvensivun ja Lähteen ympäristövaltiotutkimukseen pohjaava artikkeli esittää, että ekologinen jälleenrakennus ja valtion tasolla harjoitettu talouskuri eivät voi kulkea sujuvasti käsi kädessä.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Kalle KorhonenTiede- ja taiderahoituksen johtaja
Puh:050 3447 468kalle.korhonen@koneensaatio.fiLauri AlaviitalaViestintäjohtaja
Puh:+358 50 526 8336lauri.alaviitala@koneensaatio.fiRaiku KorhonenViestinnän asiantuntija
Puh:+358 40 758 2481raiku.korhonen@koneensaatio.fiLinkit
Koneen Säätiö
Koneen Säätiö on itsenäinen ja riippumaton organisaatio, joka parantaa maailmaa luomalla edellytyksiä vapaalle tieteelle ja taiteelle. Vuonna 2023 myönsimme apurahoja, palkintoja ja lahjoituksia yhteensä yli 55 miljoonalla eurolla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Koneen Säätiö
Yli 350 ympäristöalan tutkijaa vetoaa hallitukseen: vanhojen metsien kriteerit on määriteltävä uudelleen9.8.2024 07:50:00 EEST | Tiedote
Koneen Säätiön tutkijavetoomuksen allekirjoittajat vaativat, että Suomen hallituksen esitys vanhojen metsien kriteereistä tulee laatia uudestaan avoimesti ja tiedeperustaisesti. Nykyinen esitys ei tule pysäyttämään luonnon köyhtymistä Suomen metsissä.
Miksi Koneen Säätiö tukee ympäristöaktivisteja?7.6.2024 09:45:54 EEST | Tiedote
Ilmastonmuutos ja luontokato etenevät hälyttävästi ja tuhoavat jo nyt elämää maapallolla. On ilmeistä, että nämä globaalit kriisit eivät ratkea tarpeeksi nopeasti ilman kansalaisaktivismia. Aktivistien oikeutta mielenosoittamiseen onkin syytä puolustaa.
Vuoden Tiedekynä -voittajat haastavat Suomea ekologiseen jälleenrakennukseen16.5.2024 11:05:00 EEST | Tiedote
Koneen Säätiö on myöntänyt 25 000 euron Vuoden Tiedekynä -palkinnon Tero Toivaselle, Paavo Järvensivulle ja Ville Lähteelle artikkelista ”Ekologisen jälleenrakennuksen haaste”. Kirjoittajat peräänkuuluttavat Suomeen ekologista siirtymäpolitiikkaa, joka vertautuu laajuudessaan sodanjälkeisten vuosien taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuuriseen uudistumiseen.
Koneen Säätiöltä kolme miljoonaa euroa uusille metsähankkeille29.4.2024 12:21:45 EEST | Tiedote
Koneen Säätiön Metsän puolella -aloite monipuolistaa metsistä käytäviä keskusteluja tieteen, taiteen, journalismin ja aktivismin avulla. Kolmannella hakukierroksella rahoitusta myönnettiin 16 uudelle hankkeelle, joista monet kurkottavat tulevaisuuteen ja tuovat ratkaisuja tämän päivän ongelmiin.
Haku Saaren kartanon taiteilijaresidenssiin vuodelle 2025 on auki1.3.2024 10:40:27 EET | Tiedote
Saaren kartanon residenssi on Koneen Säätiön ylläpitämä kansainvälinen taiteilijaresidenssi Mynämäellä, Varsinais-Suomessa. Avoimessa haussa ovat haettavana yksilö- ja ryhmäresidenssipaikat vuodelle 2025. Residenssipaikan saaneille myönnetään työskentelyapuraha, majoitus ja työtila. Haku on auki 1.–27.3.2024.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme