Naturen upplevs viktig i vardagslandskap
Landskap påverkar människors välbefinnande, enligt nästan alla som svarade på en riksomfattande landskapsundersökning. Särskilt nöjda är de med närheten till vatten och skogar i sina vardagslandskap. De flesta anser att landskapen bör beaktas bättre i beslutsfattandet både i städerna och på landsbygden.
![Både på landsbygden och i städerna nämns olika naturmål ofta när människor ombeds beskriva sin vardagsmiljö. Bilden visar åkerlandskap i Vik i Helsingfors.](/data/images/public/69819243/70144000/907a27c6-82f7-49ec-871e-b7951b0ceb77-w_720.jpg)
Välbefinnande från vardagslandskap
Finlands miljöcentral undersökte människors syn på landskap och deras utveckling med två enkäter vid årsskiftet 2022–2023. Den första riktade sig till alla som är intresserade av landskap, och den andra till landskapsexperter och andra som arbetar med landskap. Båda enkäterna genomfördes som öppna webbenkäter.
Fyra av fem respondenter i den enkät som riktades till medborgarna är ganska eller mycket nöjda med sina vardagslandskap. Ändå skulle över hälften vilja ändra något i dem. Nöjdheten varierar i olika typer av vardagslandskap, enligt Nina Ahola, forskare vid Finlands miljöcentral.
— De som bor i glesbygden är klart mest nöjda, medan de som bor i höghusområden är minst nöjda.
Närhet till vatten, parker och skog ger tillfredsställelse i vardagslandskapet på alla områden. Generellt sett nämns närhet till naturen och lättillgänglighet till närliggande natur som saker man inte vill ge upp.
Enligt Ahola har landskap som upplevs som behagliga en inverkan på människors välbefinnande.
— Hela 92 procent av respondenterna var helt överens och 7 procent var ganska överens om påståendet om landskapets effekter på välbefinnande.
Ofullständighet orsakar olägenhet
De som bor i höghusområden har flest önskemål om förändring. I deras vardagslandskap orsakar byggnadssätt och mängd samt trafiklösningar missnöje. Ofullständighet i landskapet, till exempel byggarbetsplatser, leder ofta till långvarig olägenhet.
Både i höghusområden och i småhusområden i städerna önskar man att miljöanpassad arkitektur och natur smälter samman till vackra landskapsenheter. Förlusten av natur i samband med förtätning av byggda områden oroar många, särskilt i stora städer.
Bland de som bor på landsbygden oroar skötselmetoder för skog och energiproduktionslösningar, såsom placering av vindkraft. I framtiden hoppas man att byggnader och livsmiljöer underhålls och att landskapet vårdas.
Behov av nationella riktlinjer
Endast få av de som svarade på enkäten för medborgarna anser att de kan påverka planeringen och beslutsfattandet gällande landskap. Utveckling av deltagande och interaktion anses viktigt bland dem som svarade på båda enkäterna, för att sänka tröskeln för deltagande och säkerställa att deltagandet är aktuellt, mångkanaligt och effektivt när det gäller landskapsfrågor.
De som svarade på enkäten för experter och aktörer anser att det finns behov av utveckling av lagstiftningen för att ge bättre stöd för att skydda landskapet och skapa en landskapsmässigt god miljö. Enligt enkätsvar är nyckelområden också kopplade till beslutsprocesser och olika värderingar.
Samarbetet mellan olika aktörer har ansetts vara framgångsrikt och det har utvecklats goda praxis. Dock behövs det mer resurser, kompetens och gemensamma nationella strategiska riktlinjer för att ta hand om landskapsrelaterade frågor, med hänsyn till olika sektorer och områden.
Information till utveckling av skydd, vård och planering av landskap
Syftet med landskapsundersökningarna är att stödja genomförandet av Europarådets landskapskonvention i Finland och utvecklingen av den nationella landskapspolitiken. Undersökningarna beställdes och finansierades av miljöministeriet och genomfördes av Finlands miljöcentral.
Både enkäten som riktades till alla intresserade samt enkäten som riktades till experter genomfördes som öppna webbundersökningar för att möjliggöra svar från så många som möjligt. Resultaten ger perspektiv på vilka ämnesområden som bör tas upp i framtiden för att utveckla landskapens skydd, vård och planering. 793 personer från olika delar av Finland svarade på enkäten avsedd för alla. 198 personer svarade på enkäten som var riktad till experter. Bland dem fanns bland annat regionala och lokala myndigheter, företrädare för ideella organisationer och företag.
Nyckelord
Kontakter
Nina AholaForskareFinlands miljöcentral
Tel:029 525 2232nina.ahola@syke.fiFinlands miljöcentrals medietjänst
Finlands miljöcentrals medietjänst ger information om forskning, hjälper journalister att hitta experter för intervjuer och tillhandahåller fotografier för mediabruk.
Kontakterna kommer att besvaras av kommunikationsexperter. Vi serverar vardagar från 9.00 till 16.00.
Bilder
![Statistisk figur över fördelningen av svar på en femgradig skala för frågan: hur mycket håller du med eller inte håller med om följande påståenden? Flest höll med (99 % helt eller delvis överens) med påståendet "landskap påverkar människors välbefinnande". Minst höll med (30 % helt överens och 40 % delvis överens) med påståendet "det är möjligt att samtidigt beakta landskap och markanvändningens ekonomiska aspekter". En mer omfattande textuell beskrivning av figurinnehållet finns i en rapport som presenterar resultat från landskapsundersökningsstudier.](/data/images/public/69819243/70144000/ac216bb8-287e-41ee-8dff-e3a2d8747f32-w_240.png)
![Statistisk figur över fördelningen av ja/nej-svar på frågan: skulle du vilja ändra något i ditt vardagslandskap? Svaren är uppdelade beroende på vilken typ av vardagslandskap det handlar om. Av de som placerade sitt vardagslandskap i ett bostadsområde med flerfamiljshus, skulle hela tre av fyra (75,9 %) vilja ändra något i sin miljö. I glesbygden är man mest nöjd med den nuvarande situationen, eftersom färre än andra skulle vilja ändra något i sitt vardagslandskap där (42,7 %). En mer omfattande textuell beskrivning av figurinnehållet finns i en rapport som presenterar resultat från landskapsundersökningsstudier.](/data/images/public/69819243/70144000/622b2153-30ae-47bb-ab0c-e3497b1a2c5a-w_240.png)
Länkar
Finlands miljöcentral - Med kunskap skapar vi hopp.
Finlands miljöcentral
Latokartanonkaari 11
00790 HELSINKI
0295 251 000
Det är dags att övergå från att lösa enskilda miljöproblem till en hållbarhetsomställning som genomsyrar hela samhället. Finlands miljöcentral (Syke) påverkar byggandet av ett hållbart samhälle genom forskning, information och tjänster. Finlands miljöcentral är ett forskningsinstitut där cirka 700 experter och forskare arbetar i Helsingfors, Uleåborg, Jyväskylä och Joensuu.
![](/data/images/public/69819243/70144000/d386bdc9-4abf-4ca8-9296-b75dfa6356d7-w_780.png)
Följ Suomen ympäristökeskus
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Suomen ympäristökeskus
Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent29.8.2024 14:06:56 EEST | Tiedote
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia29.8.2024 12:01:16 EEST | Tiedote
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
Sammandrag av den riksomfattande översikten över cyanobakterier juni–augusti 2024: I år observerades blomningar av cyanobakterier särskilt i öppna havsområden och vid kusten, i insjöarna varierade algläget29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Den varma försommaren tidigarelade observationerna av cyanobakterier (blågröna alger) särskilt i Finska vikens havsområden. Blomningarna av cyanobakterier nådde sin kulmen i de södra och sydvästra kust- och havsområdena under juni–juli. Algläget i insjöarna varierade under sommaren till följd av det varierande vädret, och de rikligaste blomningarna observerades i huvudsak i södra och mellersta Finland.
Summary of the national blue-green algae monitoring June-August 2024: This year, blue-green algae blooms were observed especially in open sea and coastal areas, whereas the blue-green algae situation in inland waters varied29.8.2024 08:30:00 EEST | Press release
The warm weather in early summer brought forward blue-green algae observations, especially in the sea areas of the Gulf of Finland. In southern and south-west coastal and open sea areas, the peak of blue-green algae blooms was in June and July. The blue-green algae situation in inland waters varied, as a result of varying weather during the summer, and the most abundant blue-green algae blooms were observed mainly in Southern and Central Finland.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum