Uskonnollinen pukeutuminen työpaikalla tukee monimuotoisuutta ja tasa-arvoa
Suomi monimuotoistuu. Se näkyy myös työpaikoilla, joten sitä on tärkeää ymmärtää ja tukea. Yksi monimuotoistumisen merkki on uskonnollinen pukeutuminen.
– Kulttuurisen monimuotoistumisen ymmärtäminen on tärkeää, jos halutaan tukea yhteiskunnan yhdenvertaisuutta, kohdella kaikkia tasapuolisesti ja välttää syrjintää, sanoo Katri Karhunen Helsingin yliopistosta.
Karhusen väitöstutkimus tarjoaa keinoja tarkastella monimuotoistuvaa työelämää laajemmasta näkökulmasta: aiheena on uskonnollinen pukeutuminen ja ammatillinen toimijuus suomalaisilla työpaikoilla. Tutkimuksen aineistona on Suomessa 2010-luvulla julkisuudessa käytyjä keskusteluja sekä sosiaali- ja terveysalalla työskentelevien musliminaisten kokemuksia uskonnollisen asusteen käyttämisestä osana työasua.
Suomessa esillä on ollut erityisesti musliminaisten huivi, mutta myös sikhimiesten turbaanista on keskusteltu. Uskonnollisia asusteita ovat myös juutalaismiesten käyttämä kipa ja kristittyjen ristikaulakoru. Myös tatuoinneilla saattaa olla uskonnollisia merkityksiä.
Työyhteisö tukee uskonnollista pukeutumista
– Ihmisen ammatillinen identiteetti määrittyy myös henkilökohtaisen identiteetin kautta. Siihen vaikuttaa henkilön tausta, myös kulttuurinen ja uskonnollinen, sekä erilaiset ryhmät, joihin hän kuuluu, Katri Karhunen sanoo.
Myös henkilökohtaiset kokemukset vaikuttavat ammatti-identiteettiin.
Työyhteisö kohteli Karhusen haastattelemia naisia pääsääntöisesti hyvin, ja he kokivat saavansa kollegoiltaan ja esihenkilöiltään tukea ja apua. HUS on tarjonnut huivin osana työasua jo 2000-luvun alusta alkaen, ja tätäkin ennen omaa huivia sai käyttää. Huivista koettiin olevan myös hyötyä.
– Huivin ansiosta muslimiasiakkaiden koettiin olevan helpompi lähestyä työntekijää esim. ramadaniin liittyvissä terveydellisissä kysymyksissä. Huivin nähtiin myös häivyttävän sukupuolieroja ja saavan käyttäjän näyttäytymään omasta mielestään enemmän ammattilaisena. Peittävä pukeutuminen myös lisäsi itsevarmuutta.
Ulkonäkö vaikuttaa käsitykseen pätevyydestä
Karhunen kuuli haastatteluissa myös negatiivisia kokemuksia.
– Etenkin terveydenhoitoalalla työskentelevät naiset kokivat ongelmia lähes päivittäin. Asiakkaat kommentoivat kielteisesti huivia tai ihonväriä. Ne yhdistettiin ulkomaalaisuuteen. Joskus potilaat halusivat vaihtaa hoitajaa tai nimittelivät epäasiallisesti.
Suomalaisuus tai näyttäytyminen suomalaisena vaikuttaa siihen, miten ihminen otetaan osaksi työyhteisöä ja miten häneen suhtaudutaan ammattilaisena.
– Haastattelemani naiset kokivat, että ulkomaalaisena näyttäytyminen lisäsi epäilyksiä pätevyydestä. Sen sijaan sujuva kielitaito, suomalainen nimi tai vaalea iho lisäsivät pätevyyttä asiakkaiden silmissä. Myös aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että Suomessa arvostetaan työntekijöitä, jotka pystyvät mukautumaan suomalaiseen kulttuuriin ja näyttävät myös riittävän samanlaisilta kuin suomalaiset.
Monimuotoisuutta tukemalla houkutellaan kansainvälisiä osaajia
Karhusen tutkimus liittyy olennaisesti keskusteluun suomalaisuudesta ja rasismista sekä työllistymisestä ja työperäisen maahanmuuton tukemisesta.
– On syntynyt niin sanottuja maahanmuuttaja-ammatteja, eli aloja, joille maahanmuuttajien on helpointa työllistyä. Nämä alat ovat usein pienipalkkaisia, ja niiden arvostus on alhainen. Sen sijaan, että pyrittäisiin parantamaan esimerkiksi työolosuhteita, työaikoja ja palkkaa, palkataankin maahanmuuttajia.
Monimuotoistumisen tukeminen on yhteiskunnan ja yhdenvertaisuuden kannalta olennaista.
– Kulttuurinen monimuotoisuus ja sen hyväksyminen houkuttelevat kansainvälisillä työmarkkinoilla liikkuvia maahanmuuttajia. Sen tukeminen osoittaa, että eri taustaiset ihmiset voivat osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan ja hakeutua erilaisiin ammatteihin, Karhunen sanoo.
Väitöksen tiedot
Katri Karhunen väittelee 18.5.2024 kello 10 Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa aiheesta "Uskonnollinen pukeutuminen ja ammatillinen toimijuus suomalaisilla työpaikoilla". Väitöstilaisuus järjestetään osoitteessa Porthania, Suomen laki -sali, Yliopistonkatu 3.
Vastaväittäjänä on FT, dosentti Marja Tiilikainen, Siirtolaisuusinstituutti, ja kustoksena on Terhi Utriainen. Väitöskirja julkaistaan sarjassa Dissertationes Universitatis Helsingiensis. Väitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja luettavissa Heldassa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Katri Karhunen
katri.karhunen@helsinki.fi
+358 50 496 5622
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiLinkit
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme