Geopolitiska spänningar skapar nya hot mot den finansiella stabiliteten
Det finansiella systemet i Finland är fortsatt stabilt trots att Finlands ekonomi befinner sig i en recession. Riskerna har hållits under kontroll tack vare långsiktiga förbättringar i den finansiella regleringen och tillsynen och den utövade makrotillsynspolitiken.
![](/data/images/public/1865/70203785/f2535908-9753-4067-992e-da9223da1182-w_720.jpg)
Rysslands anfallskrig i Ukraina, konflikten i Gaza och handelsrestriktionerna mellan olika länder kan orsaka störningar i den internationella ekonomin och det globala finansiella systemet. ”Det finländska finansiella systemet har en fortsatt god motståndskraft mot risker. De geopolitiska riskerna har ökat, vilket kan skapa nya hot mot den finansiella stabiliteten”, konstaterar direktionens vice ordförande Marja Nykänen i den finansiella stabilitetsrapporten för Finland, som ges ut i dag.
Enligt stabilitetsrapporten ger stagnationen på bostads- och fastighetsmarknaden och marknadens stora känslighet för förändringar i räntorna upphov till ökade risker i det finansiella systemet i Finland. Priserna på gamla bostäder har sjunkit kännbart, bostadshandeln har minskat och den nya bostadsbyggnationen har praktiskt taget stannat av. Byggföretagens konkurser har ökat, likaså bankernas kreditrisker för utlåningen till byggbranschen. Samtidigt har hushållens skuldsättning sjunkit, vilket har minskat riskerna.
En sänkning av räntorna och återhämtning av ekonomin i linje med förväntningarna skulle stödja stabiliteten i det finansiella systemet i Finland. Bankernas och bostads- och fastighetsinvesterarnas risker kan emellertid öka om bostads- och fastighetshandeln inte kommer i gång.
Digitaliseringen och klimatförändringarna omges av nya och oförutsedda hot, som kan rubba den finansiella stabiliteten på kort och lång sikt. Digitaliseringen i den finansiella sektorn skapar möjligheter men leder också till större risker i form av förmedling av oriktig information och informationspåverkan. Riskerna för den finansiella stabiliteten till följd av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald är delvis ännu svåra att bedöma.
Det är viktigt att skapa beredskap för hantering av nya risker som följer av det ansträngda omvärldsläget. ”Att öka eller minska den finansiella regleringen kan inte vara ett mål i sig. Utvecklingen av regelverk kräver noggrann planering. Den finansiella regleringen måste utformas så att den förutser omvärldsförändringarna så att vi inte endast bekämpar gångna kriser”, säger Nykänen.
Bankernas och låntagarnas motståndskraft mot ekonomiska chocker bör stärkas. En mångsidig makrotillsynspolitik stärker bankernas och låntagarnas kristålighet och bidrar till att skapa beredskap för fluktuationer i aktiviteten på bostadsmarknaden och i bostadspriserna. Förtroendet för det finansiella systemets hållbarhet och funktionssäkerhet ökas genom att upprätthålla beredskapen för likviditets- och cyberrisker.
De europeiska företagen behöver mångsidigare metoder för att finansiera sina investeringar och skapa en god grund för tillväxt i sin verksamhet. En enhetlig och välfungerande kapitalmarknad skulle gagna Europeiska unionen. ”De europeiska företagen är alltför beroende av bankfinansiering. EU behöver en kapitalmarknadsunion för att trygga Europas konkurrenskraft under trycket från andra stora ekonomiska makter. En stark europeisk ekonomi utgör det bästa skyddet mot störningar i det finansiella systemet”, konstaterar Nykänen.
- Presentation 14 maj 2024, direktionens vice ordförande Marja Nykänen (på finska)
- Euro ja talous-publikationen (på finska)
Nyckelord
Länkar
Finlands Bank är Finlands monetära myndighet och nationella centralbank. Banken är samtidigt en del av Eurosystemet, som svarar för euroländernas penningpolitik och övriga centralbanksuppgifter och administrerar världens näststörsta valuta, euron.
Följ Suomen Pankki
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Suomen Pankki
Volume of housing loan drawdowns in July slightly higher than in corresponding period last year29.8.2024 10:00:00 EEST | Press release
In July 2024, the volume of new housing loans drawn down by Finnish households was moderate at EUR 1.0 billion, which was 4.3% more than in last year’s July and 27.8% less than on average in July 2011–2023. July is typically a quiet month in terms of housing loan drawdowns.
Svag ökning i efterfrågan på bostadslån i juli jämfört med motsvarande tid i fjol29.8.2024 10:00:00 EEST | Tiedote
De finländska hushållen lyfte i juli 2024 måttligt med nya bostadslån, dvs. för 1,0 miljarder euro, vilket är 4,3 % mer än i juli året innan och 27,8 % mindre än i juli i genomsnitt åren 2011–2023. Juli är typiskt en lugn månad när det gäller utbetalningar av bostadslån.
Heinäkuussa nostettiin asuntolainoja hieman enemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna29.8.2024 10:00:00 EEST | Tiedote
Suomalaiset kotitaloudet nostivat heinäkuussa 2024 uusia asuntolainoja maltillisesti eli 1,0 mrd. euron edestä, mikä on 4,3 % enemmän kuin edellisvuoden heinäkuussa ja 27,8 % vähemmän kuin heinäkuussa keskimäärin vuosina 2011–2023. Heinäkuu on tyypillisesti hiljainen asuntolainojen nostokuukausi.
Households’ deposit stock grew in the second quarter of the year8.8.2024 10:00:00 EEST | Press release
In the second quarter of 2024, the stock of Finnish households’ deposit stock grew by EUR 1.7 billion in net terms. Most of all, households reallocated their assets to fixed-term deposit accounts (EUR 1.2 billion) and second most to investment deposit accounts1 (EUR 420 million). Meanwhile, households deposited EUR 80 million on overnight deposit accounts2. At a quarterly level, the last period with positive growth in overnight deposits was in the third quarter of 2022. At the end of June, EUR 68.1 billion of households’ deposits were overnight deposits, EUR 14 billion deposits with an agreed maturity and EUR 28.7 billion investment deposits. Despite the growth in the second quarter, the total household deposit stock (EUR 110.8 billion) contracted by 0.1% from a year earlier. The deposit stock has contracted on a year-on-year basis since February 2023, but the rate of decline has slowed down this year. The total deposit stock has decreased due to the reduction in balances on overnight
Inlåningen från hushållen ökade under årets andra kvartal8.8.2024 10:00:00 EEST | Tiedote
Inlåningen från de finländska hushållen ökade med 1,7 miljarder euro netto under andra kvartalet 2024. Hushållen överförde mest tillgångar till tidsbundna inlåningskonton (1,2 miljarder euro) och näst mest till konton för placeringsdepositioner1 (420 miljoner euro). Till konton för inlåning över natten2 överförde hushållen tillgångar till ett värde av 80 miljoner euro. På kvartalsnivå har inlåningen över natten ökat senast under det tredje kvartalet 2022. Vid utgången av juni var 68,1 miljarder euro av inlåningen från hushållen inlåning över natten, 14 miljarder euro tidsbunden inlåning och 28,7 miljarder euro placeringsdepositioner. Trots tillväxten under det andra kvartalet minskade den totala inlåningen från hushållen (110,8 miljarder euro) med 0,1 % från året innan. Årsförändringen i inlåningen har varit negativ från och med februari 2023, men minskningen har bromsat in under innevarande år. Den totala inlåningen har minskat till följd av att tillgångarna på konton för inlåning öve
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum