Raportti: EU:n laajeneminen voisi maksaa Suomelle jopa satoja miljoonia euroja vuodessa, mutta se toisi turvaa Suomelle ja koko Euroopalle
Venäjän hyökkäys Ukrainaan on nostanut EU:n laajenemisen taas unionin agendalle. Seuraavan europarlamenttikauden aikana saatetaan päättää EU:n laajentumisesta jopa yhdeksällä uudella jäsenmaalla. Kalevi Sorsa -säätiön tänään julkaistussa raportissa arvioidaan EU:n tulevaisuutta neljän skenaarion avulla. Raportti tarkastelee EU:n laajenemisen vaikutuksia niin Suomelle kuin koko Euroopallekin. Niiden perusteella arvioidaan, että laajenemisen hyödyt ovat Suomelle kustannuksia suuremmat.
![Raportin kirjoittajat Matti Niemi ja Jelena Simić arvioivat, että unionin laajenemisen hyödyt ovat Suomelle sen kustannuksia suuremmat. Kuvat: Salla Merikukka ja Anna Kuokkanen](/data/images/public/66784256/70232336/45d86432-8ae5-4eeb-89ab-f5774b1e9a5b-w_720.jpg)
– Suomen pitää varautua siihen, että EU:n laajeneminen etenee nyt toden teolla – ei vain Ukrainassa, vaan myös Länsi-Balkanilla ja Moldovassa, kenties Georgiassakin. Kyse on viime kädessä Suomen ja Euroopan turvallisuudesta. Laajenemisen edistäminen on välttämätöntä, sillä EU-jäsenyysoven sulkeminen ajaisi hakijamaita kohti Venäjän vaikutuspiiriä, arvioi raportin toinen kirjoittaja Matti Niemi, joka on työskennellyt EU-politiikan parissa sekä Suomessa että europarlamentissa.
Raportissa arvioidaan, että laajentumisen toteuttaminen onnistuneesti edellyttää unionin uudistamista. Se vaikuttaa väistämättä EU:n päätöksentekoon, kun uudet jäsenmaat on huomioitava niin komission salkkujaossa, europarlamentin paikkamäärissä kuin neuvoston päätöksenteossa.
– Esimerkiksi määräenemmistöpäätöksenteon lisääminen jäsenmaiden kesken on välttämätöntä, jotta EU:n päätöksentekokyky säilyy yhdeksän uuden jäsenmaan kanssa. Jo 27 maan unionissa yksimielisyyden löytäminen on osoittautunut vaikeaksi, kun yksittäiset maat ovat jarruttaneet päätöksiä. Esimerkiksi Unkari on vaikeuttanut Ukrainan tukemista. Määräenemmistöpäätöksissä riski tällaiseen olisi pienempi, Niemi sanoo.
EU:n laajeneminen vaikuttaisi Euroopan talouteen, kun uusia jäsenmaita tulisi sisämarkkinoille.
Suorimmin se näkyisi EU:n budjetissa ja sitä kautta vanhojen jäsenmaiden maksuosuuksissa sekä niiden EU:lta saamien tukien tasossa.
Uudet hakijamaat ovat köyhempiä kuin nykyiset jäsenmaat, joten niiden EU-jäsenyys kasvattaisi vanhojen jäsenmaiden maksuosuuksia. Raportissa on arvioitu, että kaikkien yhdeksän uuden hakijamaan täysi jäsenyys voisi tarkoittaa niille nettona noin 25 miljardin euron tukia EU:sta. Suomelle se tarkoittaisi noin 420 miljoonan lisäkustannusta, eli 76 euroa asukasta kohden. Raportti korostaa, että EU:n laajenemisen hyötyjä ja kustannuksia ei pidä arvioida vain suorien maksujen ja tukien kautta.
– Vakauden aikaansaaminen ei ole ilmaista, mutta aiemmat laajentumiskierrokset ovat osoittaneet, että hinta on kannattanut maksaa. Suomi ja koko EU hyötyisivät taloudellisesti laajemmista sisämarkkinoista, eikä lisääntyvän turvallisuuden arvoa voi mitata vain rahassa, Niemi muistuttaa.
Vaiheittaisen jäsenyyden malli helpottaa laajentumisen toteutusta
Raportissa tarkastellaan myös EU:n laajentumisprosessin tehostamista sekä hakijamaiden näkymiä laajenemiseen. Laajentumisen vaikutuksia voitaisiin pehmentää uudistamalla vaiheittaisen jäsenyyden mallia niin, että jäsenyyden hyödyt ja velvollisuudet tulisivat voimaan asteittain. Etuja voisi myös menettää, jos kehitys taantuu ja unionin arvoista lipsutaan. Samalla oikeusvaltioperiaatteen noudattamista tulisi valvoa tehokkaammin jo jäsenyyden saaneissa maissa.
– Laajentumisen toteuttaminen vaiheittain varmistaa sisäpoliittisten uudistusten juurtumista uusissa jäsenmaissa ja motivoisi niitä jatkamaan. Se voisi myös loiventaa laajentumisen taloudellisia vaikutuksia nykyisille jäsenmaille sekä mahdollistaa EU:n sisäisen valmistautumisen uusiin jäsenmaihin, sanoo raportin toinen kirjoittaja, Kalevi Sorsa -säätiön hankevastaava Jelena Simić.
Aiemmat laajentumiskierrokset ovat osoittaneet, että hakijamaissa tapahtuu eniten positiivista kehitystä juuri jäsenyysneuvotteluiden aikana.
– Hakijamaiden kannalta on tärkeää, että vaadittujen uudistusten toteuttaminen johtaa jäsenyysneuvottelujen etenemiseen. EU ei ole aina ollut tässä johdonmukainen, minkä seurauksena positiivinen demokratia- ja oikeusvaltiokehitys voi pysähtyä. Esimerkiksi Länsi-Balkanin maissa EU-jäsenyyden kannatus on laskenut huomattavasti, kun niiden jäsenyysneuvottelut ovat olleet jumissa jopa vuosia, Simić arvioi.
Raportti Pöytävaraus yhdeksälle: Neljä skenaariota EU:n laajentumiselle ja uudistumiselle on osa Kalevi Sorsa -säätiön oikeudenmukaisen ekologisen siirtymän tutkimushanketta. Hanketta varten on saatu rahoitusta Palkansaajasäätiöltä ja Kuluttajaosuustoiminnan säätiöltä.
Raportin kirjoittajista Matti Niemi työskentelee Turun kaupungin yhteysjohtajana. Hän on aiemmin toiminut muun muassa pääministeri Sanna Marinin avustajana EU-asioissa sekä poliittisena avustajana Euroopan parlamentissa. Jelena Simić vastaa Kalevi Sorsa -säätiön demokratiahankkeesta Länsi-Balkanilla.
Lisätietoja:
Matti Niemi, puh. 045 679 1717
Jelena Simić, puh. 050 552 9665
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jelena Simić
Puh:0505529665jelena.simic@sorsafoundation.fiKuvat
Kalevi Sorsa -säätiö
Kalevi Sorsa -säätiö on sosialidemokraattinen ajatuspaja. Se edistää oikeudenmukaista ekologista siirtymää tuottamalla julkaisuja, tapahtumia ja puheenvuoroja julkiseen keskusteluun.
![](/data/images/public/66784256/70232336/e61024d8-2b01-409d-b8fe-b406f4bb0deb-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kalevi Sorsa -säätiö
Tutkimus: Lisääntyvä algoritmien ja tekoälyn käyttö työntekijöiden valvonnassa heikentää työhyvinvointia27.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Algoritmien käyttö johtamisessa ja työntekijöiden valvonnassa on yleistynyt varastotyössä ja puhelinmarkkinoinnissa. Näillä toimialoilla työskentelevistä jopa 87 prosenttia johdetaan tietojärjestelmien avulla, osin automatisoidusti tekoälyllä. Lisääntyvä algoritmijohtaminen heikentää merkittävästi työhyvinvointia.
Tutkimus: Miesten ja naisten poliittiset kannat eriytyvät yhä enemmän Suomessa20.8.2024 07:30:00 EEST | Tiedote
Suomessa puoluekannatus seuraa useissa länsimaissa havaittua trendiä, jossa miehet kannattavat yhä enemmän perinteistä talousoikeistoa ja radikaalioikeistoa, kun taas naiset suosivat vasemmistoa ja vihreitä. Suurin ero naisten ja miesten poliittisissa kannoissa on havaittavissa nuorissa ikäluokissa.
Raportti: Suurituloisimpaan tuloluokkaan on entistä vaikeampaa päästä Suomessa, ja se vaikuttaa haitallisesti erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomessa15.8.2024 07:30:00 EEST | Tiedote
Pieni- ja keskituloisten on Suomessa aiempaa vaikeampaa nousta suurituloisimpaan tulokymmenykseen. Miesten todennäköisyys saavuttaa ylimpään tulokymmenykseen kuuluvien vanhempiensa tulotaso on jopa kaksi kertaa naisia suurempi. Samalla suurituloisuus keskittyy entistä vahvemmin kasvukeskuksiin. Tiedot käyvät ilmi Kalevi Sorsa -säätiön tällä viikolla julkaisemasta Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -raportista.
Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -tutkimus: Suomalaisten hyvinvointi on romahtanut 2020-luvulla13.8.2024 07:15:00 EEST | Tiedote
Suomalaisten tyytyväisyys elämäänsä on ollut vuosikymmeniä korkealla tasolla, mutta vuoden 2020 jälkeen koettu hyvinvointi on heikentynyt poikkeuksellisen paljon. Romahduksen taustalla vaikuttavat koronapandemia, Ukrainan sota sekä sen aiheuttama elinkustannusten nousu. Muun muassa tämä selviää Kalevi Sorsa -säätiön tänään julkaisemasta Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -raportista.
Ennakkotieto: Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -raportti osoittaa poikkeuksellisia muutoksia suomalaisten hyvinvoinnissa 2020-luvulla8.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Kalevi Sorsa -säätiö julkaisee tiistaina 13.8. Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -tutkimusraportin, josta käy ilmi muun muassa hälyttävä kehitys suomalaisten koetussa hyvinvoinnissa 2020-luvun kriisien aikana.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme