Hallituksen kaavailut sosiaalityöntekijöiden kelpoisuuksien muuttamisesta eivät ratkaise työvoimapulaa – ammattikorkeakoulutuksen ja tutkimuksen potentiaali jää piiloon
Hallitus esittää sosiaalityöntekijöitä koskevien kelpoisuuksien uudistamisen ja näin helpottaa sosiaalipalveluiden työntekijäpulaa. Lakiehdotus tekee alan kelpoisuussääntelystä epäselvää ja luo koulutuspolkujen näkökulmasta järjettömiä rakenteita. Osaajapulan ratkaisu vaatii esitettyä suurempia muutoksia kelpoisuusehtoihin, työolosuhteisiin, palkkaukseen ja koulutusmääriin. Merkittävin ongelma esityksessä on koulutusten kaavamainen tarkastelu tutkintonimikkeiden kautta, ja yliopistolähtöisesti. Lähtökohta tulisi olla tutkintojen tuottamat tosiasialliset valmiudet suhteessa työelämän tarpeisiin. Ammattikorkeakoulutuksen ja niissä tehtävän tutkimuksen mahdollisuuksia ei huomioida.
Hallituksen lakiluonnos antaisi oikeuden toimia tilapäisesti laillistetun sosiaalityöntekijän tehtävissä nykyistä laajemmalle joukolle henkilöitä. Lakiesityksen tavoitteena on sosiaalihuollon henkilöstön saatavuuden ja sosiaalihuollon palveluiden, kuten lastensuojelun, riittävyyden varmistaminen. Se ei kuitenkaan ratkaise kestävällä tavalla pulaa sosiaalityöntekijöistä.
- Sosiaalityössä olevat ongelmat, työvoimapula mukaan luettuna, ovat niin syviä, että ala tarvitsee selvästi uudenlaista osaamista tutkinnon suorittaneilta sekä uudenlaista tutkimus- ja kehittämistyötä. Ammattikorkeakoulut voisivat tarjota soveltavan tutkimuksen korkeakouluna täysin uudenlaista, kaivattua näkökulmaa ja ratkaisuja olemassa oleviin ongelmiin. Sosionomien koulutusmäärät ovat lähes kymmenkertaiset verrattuna sosiaalityöntekijöiden koulutusmääriin, sanoo ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arenen toiminnanjohtaja Ida Mielityinen.
Lakiesityksen vaihtoehtoja koskevassa osiossa on pohdittu sosiaalihuollon ja lastensuojelun tehtävärakenteen ja työnjaon uudistamista. Tällöin sosionomien tehtävänalaa laajennettaisiin jo nykylainsäädännön puitteissa. Sosiaalityöntekijän kelpoisuusehtoja tulisi kehittää mahdollisimman nopeasti siten, että soveltuvien ammattikorkeakoulututkintojen (erityisesti sosionomien) suorittaneiden henkilöiden olisi nykyistä helpompi saavuttaa sosiaalityöntekijän kelpoisuus.
Tämä edellyttää kelpoisuusehtojen muuttamista siten, että tunnistetaan erityisesti sosionomien (sekä geronomien ja kuntoutuksen ohjaajien) tutkintojen – harjoitteluineen - tuottama osaaminen nykyistä paremmin. Tällöin jatkokoulutus sosiaalityöntekijän kelpoisuuteen tulisi olla selvästi nykyistä lyhempi. Kelpoisuuden saavuttamiseksi tulisi riittää sosiaalityön syventävien opintojen ja ylemmän sosiaalialan korkeakoulututkinnon suorittaminen ilman siltaopintoja. Tämä tarkoittaisi, että erityisesti sosiaalityöhön suunnattu ylemmän AMK-tutkinnon suorittanut henkilö saisi kelpoisuuden suorittamalla ainoastaan sosiaalityön syventävät opinnot yliopistossa.
- Kelpoisuusehtojen muutos esitetyllä tavalla luo tilapäisiin sosiaalityöntekijän tehtäviin kelpoisten henkilöiden ryhmän, joilla varsinainen kelpoisuus edellyttäisi vuosien lisäopinnot. Tällaisen asetelman luominen ei ole mielekästä, ja se avaa todella huolestuttavien kehityskulkujen mahdollisuuden, jatkaa Mielityinen.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Ida MielityinenToiminnajohtajaAmmattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry
Puh:0505940731ida.mielityinen@arene.fiLinkit
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry
Yrityskysely osoittaa: Ammattikorkeakoulut kiinnostavimpia TKI- yhteistyökumppaneita yrityksille26.6.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Kauppakamareiden kyselyn mukaan ammattikorkeakoulut ovat kiinnostavimpia yhteistyökumppaneita yrityksille tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotyössä. Erityisen kiinnostavia TKI-yhteistyökumppaneita ammattikorkeakoulut ovat pienille ja keskisuurille yrityksille. Keskuskauppakamarin ja Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arenen mukaan julkisten TKI-panostusten suuntaamiselle voidaan juuri nyt vaikuttaa yritysten kasvun edellytyksiin ja lisätä pk-yritysten TKI-toimintaa.
T&K-rahoituksen suuntaamista ohjaava monivuotinen suunnitelma on oikeilla jäljillä – Osaajapula voi vesittää investoinnit14.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Suomi investoi tulevina vuosina niukkuudesta huolimatta satoja miljoonia euroja lisää rahaa tutkimukseen ja kehittämiseen. Tämän rahoituksen kohdentamista ohjaavan monivuotisen suunnitelman linjaukset edellyttävät rahoituksen suuntaamista yritysten ja tutkimusorganisaatioiden ekosysteemien kehittymiseen ja uusien toimijoiden mukaan saamiseen tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Ammattikorkeakoulujen rooli ja potentiaali T&K-järjestelmän uudistamisen tunnistetaan suunnitelmassa jo verrattain hyvin. Ammattikorkeakoulut ovat kaikista tutkimus- ja koulutusorganisaatiosta monipuolisimpia, alueellisimpia sekä verkostuneimpia toimijoita. Näin ollen juuri ammattikorkeakoulut voivat edistää parhaiten rahoituksen nopeaa vaikuttavuutta.
Arene ottaa puheenjohtajuuden eurooppalaisen AMK-verkoston johdossa – Suomi jäämässä jälkeen korkeakoulujärjestelmän kehittämisessä13.6.2024 17:08:12 EEST | Tiedote
Arene ottaa vastaan eurooppalaisen UAS4Europe-verkoston puheenjohtajuuden tänään Brysselissä. Ajankohta on tärkeä heti uuden EU-vaalikauden alussa. UAS4Europe on ammattikorkeakoulujen eurooppalainen etujärjestö, joka keskittyy parantamaan ammattikorkeakoulujen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan edellytyksiä. Arenen puheenjohtajuuskausi kestää seuraavat kaksi vuotta (2024–2026). Suomalaiset ammattikorkeakoulut hakevat kehittämisvoimaa yhä vahvemmin yhteistyöstä eurooppalaisten korkeakoulujen kanssa. Puheenjohtajuus vahvistaa myös kansallista vaikuttamistyötä.
Läsnäoloa vaativa opetus tärkeää opiskelijoiden ammatilliselle kasvulle ja hyvinvoinnille - opintoja ja työntekoa on edelleen pystyttävä yhdistämään23.5.2024 13:26:58 EEST | Tiedote
Koronaviruspandemian aikaiset kokemukset osoittavat, että opintojen eteneminen hidastuu ja opiskelijoiden hyvinvointi kärsii ilman riittävää yhteisöllisyyttä. Hieman alle 80 prosenttia suomalaisista opiskelijoista koki pandemian vaikutukset negatiivisina tai erittäin negatiivisina (Eurostudent VIII). Läsnäoloa vaativa koulutus ei kuitenkaan tarkoita joustavista opintopoluista luopumista.
Eettinen ohjeistus käyttöön korkeakoulujen kansainväliseen opiskelijarekrytointiin15.5.2024 08:59:14 EEST | Tiedote
Suomalaiset korkeakoulut ovat yhdessä luoneet kansainvälisen koulutusagenttien eettisen ohjeistuksen, jonka tarkoituksena on luoda pelisäännöt kansainvälisen opiskelijarekrytoinnin parissa toimiville koulutusagenteille ja muille kumppaneille. Eettisen ohjeistuksen tarkoitus on varmistaa vastuullinen ja ammattimainen toiminta kaikissa vuorovaikutustilanteissa potentiaalisten opiskelijoiden, heidän vanhempiensa, koulutuksen tarjoajien ja muiden toimijoiden kanssa. Ohjeistuksen ovat hyväksyneet sekä Arene, Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto että Unifi, Suomen yliopistojen rehtorineuvosto.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme