Euroopan paperiteollisuuden pääjohtaja Jori Ringman: Uuden komission nostettava biotalous osaksi EU:n teollisuuspolitiikkaa
![Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman.](/data/images/public/4627873/70419953/d749d98b-77c4-442d-8c31-dfdfdf7e783a-w_720.jpeg)
Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman odottaa, että biotalous tulee olemaan vahvassa roolissa uuden komission agendalla. – Kun edellisen komission aikana biotalous on nukkunut, se on toivottavasti uuden komission myötä heräämässä. Tavoitteemme on, että uusi komissio ottaa ensitöinään biotalouden kehittämisen osaksi eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa.
Biotalouden kehittämisen sijaan Eurooppa on keskittynyt Ringmanin mukaan yksipuolisesti bioekologiaan. – Komissio unohtaa monipuolisen metsäklusterin talous- ja työllisyysvaikutukset sekä sen, että tekemällä järkevästi fossiilisia korvaavia puutuotteita, voidaan välttää päästöjä myös muualla taloudessa. Vastaavasti Yhdysvalloissa ja Kiinassa kehitetään voimakkaasti biotalouden teknologiaa, mistä Eurooppa on nyt jäämässä jälkeen.
–Metsäteollisuudella on samat tarpeet kilpailukyvyn turvaamisen, energiapolitiikan ja infrastruktuurin rakentamisen suhteen kuin muullakin teollisuudella. Nyt kun Eurooppa elää kriisiaikaa, metsäteollisuus on nähtävä myös omavaraisuuden ja huoltovarmuuden turvaamisen kautta osana turvallisuutta.
Ringmanin mukaan EU:n on herättävä siihen, että Euroopan on pärjättävä globaalissa kilpailussa teollisuuspolitiikassa. – Uudelta komissiolta odotamme, että metsäklusteria kehitetään osana EU:n teollisuuspolitiikkaa, eikä sitä tehdä vain ekologisten näkökulmien kautta ilmastopolitikan osana. Emme ole saaneet EU:ssa biotalouden edistämiseen riittävää tukea. Nyt tuuli on kääntynyt, kun monella maalla on biotalouden kannalta keskeisiä resursseja ja intressiä sen kehittämiseen.
– Kun EU on ollut erinomainen kehittämään teknologioita ja tukemassa kehitys-, tuote- ja innovaatiopolitiikkaa, tulee luoda myönteinen investointi-ilmapiiri, että ne otetaan käyttöön Euroopassa ja uskalletaan tänne investoida.
Metsäteollisuus edistää Ringmanin mukaan yli toimialarajojen menevää yhteistyötä, jolla pyritään tekemään Euroopasta parempi paikka investoida ja rakentaa kestävää teollisuutta. – Kun olemme linkittyneet moneen muuhunkin toimialaan, pyrimme edistämään vihreää siirtymää kierto- ja biotalouden keinoin muillekin aloille kuten sementti- ja terästeollisuuteen.
Ilman metsätaloutta päästöt olisivat viidenneksen nykyistä suurempia
Ringman muistuttaa, että koko metsäteollisuuden arvoketjun liikevaihto Euroopassa on yli 500 miljardia euroa vuodessa. – Metsäklusterin kokonaismerkitystä ei nähdä, kun se tilastoidaan monelle toimialalle. Todellisuudessa joka viides tuotantotalouden yrityksistä kuuluu metsäklusteriin. Jos se olisi yksi toimiala, se olisi suurin Euroopassa, jossa se tarjoaa yli neljä miljoonaa välitöntä työpaikkaa.
–Metsäteollisuudella on eniten resursseja ja osaamista viedä vihreää siirtymää eteenpäin. Ilman metsäteollisuutta ilmastopäästöt olisivat 20 prosenttia suuremmat. Jos saamme biotalouden toteuttamiseen riittävän selkänojan, meidän lupauksemme on nostaa metsäklusterin ilmastomyönteistä vaikutusta edelleen. 90 prosenttia käyttämästämme raaka-aineesta tule Euroopasta, me olemme teknologisesti omavaraisia ja merkittävä tuotteiden ja teknologian viejä.
Suomen tulee olla biotalouden kehittämisen eturintamassa
Biotalouden merkityksen ymmärrys on Ringmanin mukaan kasvussa. – Muovituotteiden hiilijalanjälki on osoittautunut tutkimuksissa aiemmin arveltua suuremmaksi, mikä edistää muovia korvaavien biopohjaisten tuotteiden kehittämistä. Kun tuotteiden uusiutuvuus on yksi keskeinen kriteeri, se edistää biotalouden kannalta keskeisten suuren ympäristöhyödyn omaavien tuotteiden saamista markkinoille.
–Kun olemme siirtymässä vihreän siirtymän myötä uuteen talouteen, meidän tulee olla siinä vahvasti eturintamassa. Monet Keski-Euroopan maat puolustustavat omaa fossiilitalouteen perustuvaa vanhaa teollisuuttaan. EU: ssa on ollut sellaista reservaattiajattelua, että pohjoisen metsät ovat viimeisiä puskureita ilmastotaistelussa, kun muualla Euroopassa on peli jo menetetty.
Ringman pitää biotalouden kannalta merkittävänä saavutuksena EU:n lakia, mikä asettaa Euroopassa myytävien tuotteiden ekologiselle kestävyydelle minimirajat. – Kun tähän asti eurooppalaisilla tuotteilla on ollut isot ympäristövaatimukset, Kiinassa on voitu valmistaa ja myydä Eurooppaan mitä vaan. Nyt minimitavoitteet tulevat kaikille tuotteille.
Hakkuiden vähentäminen johtaisi tuotannon siirtymiseen ulos Euroopasta
Edellisen komission monien metsäaloitteiden suurin ongelma oli Ringmanin mukaan siinä, että niiden yhteisvaikutusta metsätalouteen ei koskaan selvitetty. – Niissä keskityttiin enemmän suojeluun ja ekologisiin näkökohtiin kuin metsätalouteen sinänsä. Kun käytämme kestävällä tavalla metsiämme, saavutamme myös ilmaston kannalta parhaat tulokset sen sijaan että viemme yksipuolisilla toimilla kehitystä toiseen suuntaan.
– Saksalaisen tutkimuslaitoksen tekemän tutkimuksen mukaan biodiversiteettitavoitteiden laskettiin vähentävän puun saatavuutta Euroopassa jopa 50 prosenttia. – Tästä seuraisi eurooppalaisen metsäteollisuuden tuotannon ja viennin väheneminen, mikä aiheuttaisi hiilivuotoa tuotannon siirtyessä muualle ja olisi vastoin metsäkadon hillintään asetettuja tavoitteita.
Green Deal paketin toteuttaminen politisoitui
Suomalaisen metsäkeskustelun kummajainen on Ringmanin mukaan siinä, että puhutaan enemmän nielujen kasvattamisen tärkeydestä kuin fossiilisten aiheuttamien päästöjen vähentämisestä. – Komission ilmastolain suurin ongelma ja poliittinen virhe oli siinä, että se antoi viestin, että Euroopassa ei pystytä kaikkia teollisuuden aloja dekarbonisoimaan vuoteen 2050 mennessä.
– Tästä seurasi epärealistinen tarve kasvattaa metsänieluja yli sen, mikä on luonnollista kasvua koska nieluja tarvittiin kompensoimaan muiden kuin metsäteollisuuden päästöjä. Nielutavoitteet asetettiin lakiin ajattelematta, ettei sen vuosittaiseen vaihteluun voida juurikaan vaikuttaa. Me olemme metsäteollisuudessa vuonna 2050 hiilineutraali ilman, että muu teollisuus kompensoi alan päästöjä ja odotamme samaa muiltakin toimialoilta.
Green Dealin vihreän siirtymän toteuttaminen on ollut Ringmanin mukaan hyvin poliittista ja jopa ideologista. – Kun vanha perinne EU:ssa oli tehdä tieteeseen ja faktoihin perustuvaa teknisesti hyvää lainsäädäntöä, nyt asiantuntijoiden rooli oli keksiä tarpeelliset ja hyödylliset perustelut poliittisesti ohjattuun valmisteluun. Tämän seurauksena metsäkeskustelu politisoitui.
–Erityisen epäreilua metsäkeskustelu on ollut metsänomistajien kannalta, jotka todellisuudessa kompensoivat metsillään omien päästöjensä lisäksi muidenkin päästöjä moninkertaisesti. Julkisuudessa menevät käsitteet hiilinielu ja hiilivarasto sekaisin, vaikka ne tarkoittavat eri asioita.
Ringmanin mukaan julkisuudessa luodaan kuvaa, että hiilivarasto heikkenee, jos nielu jonakin vuonna on edellisvuotta alhaisempi. – Jos jonakin vuonna säästätkin vähemmän kuin aiemmin, eiväthän ne pohjalla olevat säästöt pienene, muistuttaa Ringman.
Markku Laukkanen
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jori Ringman
j.ringman@cepi.org
Kuvat
![Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman.](/data/images/public/4627873/70419953/d749d98b-77c4-442d-8c31-dfdfdf7e783a-w_240.jpeg)
Lisätietoja julkaisijasta
Tämä journalistisin perustein laadittu artikkeli on osa Metsämiesten Säätiön rahoittamaa ”Metsä vastaa” –artikkelisarjaa. Sarjan tavoitteena on esitellä monipuolisesti metsäalan tutkijoiden, päättäjien, yritysten ja yhteisöjen näkemyksiä ajankohtaisista metsätaloutta käsittelevistä aiheista. Artikkelit ovat vapaasti hyödynnettävissä joko lähdemateriaalina tai julkaistavissa sellaisenaan. Artikkelit julkaistaan myös Säätiön www.mmsaatio.fi –sivuilla sekä www.puussaontulevaisuus.fi –sivustolla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Audiomedia Oy
Metsäprofessori: Japani kehittää vanhentunutta metsätalouttaan voimakkailla tukitoimilla28.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Japanin metsien korjuun ja jalostuksen teknologia on professori Ueki Tatsuhiton mielestä vanhentunutta. – Voi sanoa, että Japanin metsätalous on jäänyt 1980-luvulle, minkä jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää alan teknologista kehitystä. Nyt olemme pulassa, kun kaikki metsät ovat päätehakkuuiässä. –Me olemme 30 vuotta jäljessä esimerkiksi Itävallan metsätaloutta, jota voidaan vuoristo-olosuhteiden suhteen verrata Japanin metsiin. Vain pohjoisessa Hokkaidon alueella voi tavata kehittynyttä pohjoismaista korjuuteknologiaa. Professori Tatsuhito Inan kaupungin Shinsu yliopistosta tutkii vuoristo-olosuhteiden metsänhoitoa, puun korjuutekniikoita ja metsien sertifiointeja. – 1970- luvulle asti metsiä hakattiin, metsätaloutta ja puunjalostusta kehitettiin. Kun halpa tuontipuu korvasi oman raaka-aineen käytön, se johti suureen muutokseen Japanin metsäpolitiikassa, kun metsänhoito ja metsäsektorin kehittäminen laiminlyötiin. –Kun meidän metsien korjuuteknologiamme on vanhentunutta ja jäänyt ke
Hirsitalovalmistajat: Japanin jenin heikko kurssi ja protektionismi heikentävät vientinäkymiä21.8.2024 08:33:25 EEST | Artikkeli
Japanin oman puun käytön tukeminen on Finn-Bois Oy:n perustajan ja osakkaan Matti Mäkelän mukaan haaste suomalaiselle hirsitaloteollisuudelle. – Esimerkiksi julkisen rakentamisen kohteille on asetettu velvoitteita käyttää japanilaista puutavaraa. Se ja laajamittainen metsien hakkuun tuki ovat protektionistisia toimia ja siihen tulisi Suomen hallituksen ja Business Finlandin puuttua. Japanin vientimarkkina on suomalaiselle alan teollisuudelle ja pitkälle jalostetuille tuotteille todella tärkeä. –Toinen alan haaste on Japanin jenin kurssi, mikä tekee kilpailukykymme siellä todella heikoksi paikallisen tuotannon rinnalla. Kun heikko kurssi ja protektionistiset toimet heikentävät lähivuosien vientinäkymiä, nojaamme yhä vahvemmin laadukkaisiin kalliin segmentin tuotteisiin. Myös rakentamisen säädösten harmonisointia EU:n CE- merkintöjen mukaisiksi on alalle tärkeää, koska Japani voi omilla standardeillaan käytännössä rajoittaa tuontia. Mäkelän mukaan Japanin viennillä on yritykselle ja koko
Suomalainen Arbonaut tuottaa metsävaratietoa Japanin metsäsektorille7.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Joensuussa toimiva Arbonaut on kehittänyt menetelmän, jota käytetään muun muassa metsien inventointiin, metsätuhojen ja -palojen seurantaan, metsissä tehtävien toimenpiteiden kuten sertifiointivaatimusten ja metsälakien noudattamiseen. Menetelmään liittyy myös selainpohjainen ja mobiili metsävaratiedon hallintajärjestelmä. Yhtiö on aloittanut Japanissa tuotteen pilotoinnin paikallisen yksityisen metsäyhdistyksen ja kaupungin kanssa. Paikalliset yhteistyökumppanit ja tutkimusryhmät keräväät ilmakuvia ja dataa, jota Arbonaut analysoi ja tuottaa kartoitustuotteita. Arbonautin metsäasiantuntija Ryo Hibiya kertoo yrityksen olevan ensimmäinen palvelun tuottaja, joka tuottaa ja analysoi reaaliaikaista pilvipalvelussa olevaa tietoa. – Tietoja voidaan hyödyntää metsänhoidon, teiden, hakkuiden, metsityksen ja metsien suojelun suunnittelussa. Pilvipalvelu tarkoittaa käytännössä sitä, että operaattorit voivat tuoda mobiililaitteen metsään, kerätä dataa, siirtää sen palvelimelle ja tarkistaa tiedot
Versowoodin Ville Kopra: Sahateollisuus odottaa Japanin jenin vahvistumista ja viennin piristymistä2.7.2024 09:22:15 EEST | Artikkeli
Japani ollut Suomen suurimmalle yksityiselle sahatavarantuottajalle Versowoodille euromääräisesti viime vuosien suurin vientimarkkina. – Nyt odotamme Japanin jenin kurssin vahvistumista, mikä piristäisi vientiä. Kolmanneksella heikentynyt jeni on vähentänyt Japanin vientiä ja lisännyt maan omaa sahatavaran käyttöä. Uskon että jenin vahvistuessa sahatavaran ja puutuotteiden vienti normalisoituu, sanoo Versowoodin toimitusjohtaja Ville Kopra. –Olemme tehneet Japanin kauppaa aktiivisesti 25 vuotta. Nykyään Heinolan ja Hartolan japanilaiset standardit täyttävät liimapuutehtaat ovat keskittyneet kokonaan tai osittain Japanin tuotantoon. 120 tuhannen kuutiometrin liimapuun vuosittaisesta tuotannostamme Japaniin viedään 80 tuhatta kuutiometriä. Yhtiön koko Japanin viennistä liimapuun osuus on noin 80 prosenttia eli se on suurin Japanin viennin artikkeli lopun ollessa sahatavaraa, sanoo Kopra. Euroopasta viedään vuosittain Japaniin yli 2 miljoonaa kuutiometriä sahatavaraa, josta Suomen osuus o
MTK:n Juha Marttila: Koululaitoksen tulisi opettaa perusasiat metsistä27.6.2024 10:36:11 EEST | Artikkeli
MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila ei ole yllättynyt siitä, että Taloustutkimuksen tekemän tutkimuksen mukaan pääosa suomalaisista ei tiedä, että yksityiset omistavat pääosa suomalaisista metsistä. – Metsäkeskustelussa puhutaan meidän metsistämme, vaikka ne ovat aina jonkun omaisuutta. Jos ei tunneta perusasioita metsistä, pitää kysyä, mitä kouluopetuksessa metsistä kerrotaan. –Puheella meidän metsistämme halutaan tietysti hämätä ja sanoa, että luonto on yhteinen. Vaikka perustuslaki antaa luonnolle erityisaseman, se ei tarkoita puuttumista omistusoikeuteen. Päin vastoin, vastuu luonnonsuojelusta osoitetaan kaikille kansalaisille. Kun Suomen metsien ykköstehtäväksi annetaan hiilinielun kasvattaminen tai maailman ekokriisin pysäyttäminen, Marttilan mukaan luodaan vääriä mielikuvia. – Suomen tilanne rinnastetaan luontokadosta puhuttaessa globaaliin ongelmaan. Etelä-Amerikan sademetsät eivät pelastu sillä, että Suomessa suojellaan metsiä. Mitä enemmän me vähennämme hakkuita, sitä enemmän n
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme