Henkirikoksissa laskeva trendi
Henkirikollisuuden taso on laskenut vuodesta 2009 vuoteen 2022. Myönteinen kehitys näkyy hieman selvemmin miehiin kohdistuneessa väkivallassa. Tämä käy ilmi Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Henkirikoskatsauksesta.
Henkirikosten taso laski seurantajaksolla 2009–2022 1,8 surmatusta henkilöstä 1,4 surmattuun 100 000 asukasta kohti, mikä tarkoittaa lähes neljänneksen vähennystä. Väheneminen ilmenee koko maassa keskimääräisten henkirikostasojen tasaantumisessa maakuntien välillä. Laskeva trendi näyttää kuitenkin tasaantuneen hieman nykyiselle vuosikymmenelle siirryttäessä, joskin Tilastokeskuksen tuoreet luvut viittaavat henkirikollisuuden tason laskeneen vielä entisestään viime vuonna (-23 % vuodesta 2022). Henkirikollisuuden tason lasku noudattaa länsimaista trendiä.
Henkirikoksissa tyypillisin tekoväline oli keittiöveitsi ja surmaajat olivat pääsääntöisesti hieman uhrejaan nuorempia. Päihteiden käyttö on myös keskeisessä osassa henkirikostapauksissa. Tapauksista 65 prosentissa vuosina 2009–2022 sekä uhri että tekijä olivat päihtyneenä, 78 prosentissa vähintään toinen osapuolista oli päihtynyt. Aikuisväestössä päihtyneenä surmattujen määrä oli miesten keskuudessa huomattavasti korkeampi kuin naisten keskuudessa.
Henkirikoksen tekijät ja uhrit useimmiten miehiä
Pääosa henkirikoksista liittyy Suomessa toisilleen ennalta tuttujen miesten keskinäisiin alkoholinkäyttötilanteisiin yksityisasunnoissa. Lähes puolessa henkirikoksista tekijä oli uhrin ystävä tai tuttava. Noin viidennes surmista oli parisuhdetappoja, täysin tuntemattomiin henkilöihin kohdistuneiden tekojen osuus oli noin 13 prosenttia.
Seurantajaksolla 2009–2022 havaittu henkirikollisuuden tason lasku näkyi kuitenkin hieman selkeämmin miehiin kohdistuneessa väkivallassa, naisiin kohdistuneen väkivallan taso pysyi melko tasaisena. Miehiä surmattiin vuosina 2009–2015 vuosittain keskimäärin 70, vuosina 2016–2022 enää 52. Naisten vastaavat määrät olivat 29 ja 25. Vaikka naisiin kohdistuvan parisuhdeväkivallan torjunta on tuottanut kuluvalla vuosikymmenellä positiivisia tuloksia, viime vuosina parisuhdeväkivallan ehkäisyyn tähtäävän toiminnan vaikutus näyttäisi hieman tasaantuneen.
Nuorten henkirikollisuus on suhteellisen harvinaista
Vaikka nuorten tekemä väkivaltarikollisuus on herättänyt laajaa julkista keskustelua, tapaukset, joissa nuoret ihmiset ovat henkirikosten tekijöinä tai uhreina ovat vähentyneet viimeisen 20 vuoden aikana ja ovat suhteellisen harvinaisia. Henkirikosseuranta-aineistolla tehdyn tutkimuksen mukaan erityisesti 15–29-vuotiaiden henkirikoksissa tyypillisiä ovat ensiksi uhrit, jotka käyttävät huumausaineita ja ovat altistuneita rikolliseen ympäristöön, toiseksi uhrit, joita kohtaan kohdistetaan väkivaltaa julkisella paikalla ja alkoholin käyttötilanteessa, sekä kolmanneksi nuoret, jotka joutuvat ennalta suunnitellun, useamman uhrin vaatineen ampumistilanteen uhriksi.
Nuorten kokeman ja tekemän henkirikollisuuden ymmärtäminen vaatii kuitenkin vielä lisätutkimusta erityisesti niiltä osin, missä nuorten henkirikokset eroavat muutoin tyypillisestä suomalaisesta henkirikoksesta. Katsauksen mukaan erityisesti huumeiden käytön, huumemarkkinoiden ja väkivallan keskeisten yhteyksien tunnistamiseen, sekä päihde- ja terveydenhoidon kehittäminen huumeiden käytön ja sen negatiivisten vaikutusten vähentämiseen tulisi kiinnittää huomiota.
Henkirikokset julkisilla paikoilla vähenivät koronapandemian aikana
Uhrin koti yleistyi henkirikoksen tekopaikkana koronapandemian ja sen jälkeisinä vuosina 2020–2022 verrattuna vuoteen 2018. Myös julkisilla paikoilla tapahtuneet teot laskivat koronapandemian aikana, mutta nousivat jälleen yhteiskunnan avauduttua. Sekä tekijöiden että uhrien keskimääräinen ikä laski Henkirikollisuuden seurantajärjestelmän perusteella vuodesta 2020 alkaen ja huumausaineiden vaikutuksen alaisuus on kasvanut suhteellisesti etenkin uhrien osalta.
Henkirikoskatsaus on toteutettu osana Poliisihallituksen kanssa ylläpidettyä Henkirikollisuuden seurantajärjestelmää.
Julkaisu:
Henkirikoskatsaus 2024
Lisätiedot:
Yliopistotutkija Miisa Törölä
miisa.torola@helsinki.fi
029 4123577
Suunnittelija Anna Raeste
anna.raeste@helsinki.fi
029 4120879
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiHelsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Puuston määrällä ja kasvualustan laadulla voidaan lisätä hiilen sidontaa tiiviillä kaupunkialueella15.8.2024 09:25:07 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tutkijat arvioivat keinoja, joiden avulla hiilinieluja ja -varastoja saadaan lisättyä kasvillisuuteen ja maaperään. Hiedanrannassa Tampereella tehdyssä selvityksessä kävi ilmi, että etenkin puiden määrä ja kasvualustan laatu vaikuttavat hiilen sidontaan.
Tasa-arvon paradoksia ei ole olemassa15.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Paljon mediahuomiotakin viime aikoina saanut tasa-arvon paradoksi, ilmiö, jonka mukaan naiset ja miehet ovat keskenään erilaisempia tasa-arvoisemmissa maissa, ja vastaavasti keskenään samankaltaisempia vähemmän tasa-arvoisissa maissa, ei pidä paikkansa.
Uutta tutkimustietoa valkosormisuusoireen syistä14.8.2024 08:20:46 EEST | Tiedote
Valkosormisuuden eli Raynaud’n taudin taustalta löydettiin kahdeksan immuniteettiin ja verenkiertoon vaikuttavaa geeniä. Tarkemmat solukokeet osoittivat etenkin adrenergisen signaalijärjestelmän vaikuttavan Raynaud’n taudin kehittymiseen, varsinkin kylmissä olosuhteissa.
Helsingin yliopiston sijoitustoiminnan tuotto oli 10,8 % vuoden 2024 ensimmäisellä puoliskolla14.8.2024 08:09:02 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston sijoitustoiminta rakentuu tieteen pohjalle ja sen kulmakivet ovat hajauttaminen, alhaiset kustannukset, riskitason ylläpito sekä ilmastonmuutoksen torjunta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme