Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Helsingin yliopiston johtamassa tutkimuksessa selvitettiin imatinibi-lääkkeen lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla. Tutkittavat potilaat satunnaistettiin saamaan joko tavanomaista hoitoa tai tavanomaista hoitoa ja imatinibia. Heidän kuolleisuuttaan tutkittiin 30 päivän ja yhden vuoden kuluttua. Lisäksi eloonjääneiltä tutkittiin toipumista, elämänlaatua ja laajasti erilaisia oireita ja niiden haittaa vuoden kuluttua sairaalahoidosta.
Selvisi, että imatinibi ei vähentänyt kuolleisuutta, toisin kuin aiemmin on esitetty.
– Valitettavasti tämän perusteella näyttää siltä, että imatinibi ei ole tehokas lääke koronan hoitoon, artikkelin ensimmäinen kirjoittaja, väitöskirjatutkija Alex Halme Helsingin yliopistosta sanoo.
Laaja kansallinen monikeskustutkimus
Maailman terveysjärjestö WHO:n kanssa yhteistyössä tehdyssä Solidarity-tutkimuksessa tutkittiin Suomessa vuosina 2020 ja 2021 remdesiviiriä. Tässä tutkimuksessa ryhmä selvitti, että remdesiviiri vähentää sairaalahoidossa koronapotilaiden kuolleisuutta 15 prosenttia. Solidary Finland -ryhmä jatkoi tutkimuksen toisessa vaiheessa imatinibilla elokuusta 2021 alkaen.
Tutkimus on maailman toiseksi suurin imatinibin käytöstä koronan sairaalahoidossa julkaistu satunnaistettu tutkimus ja ainoa satunnaistettu imatinibi-tutkimus, jossa selvitettiin myös pitkittyneitä oireita. Helsingin yliopiston lisäksi imatinibi-tutkimukseen osallistui 15 suomalaista sairaalaa (Hus Meilahden, Jorvin ja Peijaksen sairaalat, Tays ja Hatanpään sairaala, Kanta-Hämeen keskussairaala, Laakson sairaala ja Herttoniemen varasairaala, Oys, Kys, Seinäjoen keskussairaala, Mikkelin keskussairaala ja Päijät-Hämeen keskussairaala), joista rekrytoitiin 156 potilasta.
– Halusimme testata luotettavasti satunnaistetussa asetelmassa, mitkä lääkkeet auttavat koronapotilaita. Aloimme testata jo olemassa olevia potentiaalisia lääkkeitä. Ensin testasimme remdesiviiriä, jota on aiemmin tutkittu ebolan ja c-hepatiitin hoidossa. Toisessa vaiheessa tutkimme esimerkiksi leukemiassa käytettyä imatinibia, josta oli saatu alustavia, lupaavia tuloksia koronassa, tutkimusta johtava professori Kari Tikkinen kertoo.
Mitä tehdään, kun seuraava pandemia iskee?
Nyt julkaistu tutkimus sisältää sairaalahoitoajan tulokset, vuoden pitkäaikaisseurannan sekä imatinibin sairaala-ajan satunnaistettujen kokeiden meta-analyysin.
Tutkimuksen potilaat rekrytoitiin 15 eri sairaalasta maanlaajuisesti, puolet Husista ja Taysista.
– Tutkimus oli osoitus myös yhteistyön voimasta. Olen hyvin kiitollinen, että 15 sairaalaa lähti tähän mukaan. Jotta saadaan luotettavia tuloksia, tulee rekrytoida paljon potilaita satunnaistettuihin tutkimuksiin. Pyrimme huomioimaan terveydenhuollon henkilökunnan pandemiasta johtuvan paineen virtaviivaistamalla tutkimusta.
Väitöskirjatutkija Alex Halme ja professori Kari Tikkinen ovatkin huolissaan jo seuraavasta pandemiasta.
– Olisi tärkeää, että seuraavan pandemian varalle olisi mietittynä se, kuinka hoitoja testataan ja tutkitaan. Olemassa olevien lääkkeiden testaus ei kiinnosta lääkeyhtiöitä, vaan on sairaaloiden ja yliopistojen varassa. Vain isot monikeskustutkimukset voivat riittävän nopeasti ja luotettavasti vastata, onko lääke tehokas ja turvallinen. Erityisesti pienessä maassa tutkimuksen ja testauksen koordinointi jo etukäteen olisi erityisen tärkeää, tutkijat sanovat.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiKari TikkinenProfessoriHelsingin yliopisto
Puh:040-5791034kari.tikkinen@helsinki.fiIlona HietanenViestinnän asiantuntija
Puh:+358 50 314 0173ilona.hietanen@helsinki.fiLinkit
Tietoja julkaisijasta
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Se sijoittuu kansainvälisissä yliopistovertailuissa maailman sadan parhaan yliopiston joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Puuston määrällä ja kasvualustan laadulla voidaan lisätä hiilen sidontaa tiiviillä kaupunkialueella15.8.2024 09:25:07 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tutkijat arvioivat keinoja, joiden avulla hiilinieluja ja -varastoja saadaan lisättyä kasvillisuuteen ja maaperään. Hiedanrannassa Tampereella tehdyssä selvityksessä kävi ilmi, että etenkin puiden määrä ja kasvualustan laatu vaikuttavat hiilen sidontaan.
Henkirikoksissa laskeva trendi15.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Henkirikollisuuden taso on laskenut vuodesta 2009 vuoteen 2022. Myönteinen kehitys näkyy hieman selvemmin miehiin kohdistuneessa väkivallassa. Tämä käy ilmi Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Henkirikoskatsauksesta.
Tasa-arvon paradoksia ei ole olemassa15.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Paljon mediahuomiotakin viime aikoina saanut tasa-arvon paradoksi, ilmiö, jonka mukaan naiset ja miehet ovat keskenään erilaisempia tasa-arvoisemmissa maissa, ja vastaavasti keskenään samankaltaisempia vähemmän tasa-arvoisissa maissa, ei pidä paikkansa.
Uutta tutkimustietoa valkosormisuusoireen syistä14.8.2024 08:20:46 EEST | Tiedote
Valkosormisuuden eli Raynaud’n taudin taustalta löydettiin kahdeksan immuniteettiin ja verenkiertoon vaikuttavaa geeniä. Tarkemmat solukokeet osoittivat etenkin adrenergisen signaalijärjestelmän vaikuttavan Raynaud’n taudin kehittymiseen, varsinkin kylmissä olosuhteissa.
Helsingin yliopiston sijoitustoiminnan tuotto oli 10,8 % vuoden 2024 ensimmäisellä puoliskolla14.8.2024 08:09:02 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston sijoitustoiminta rakentuu tieteen pohjalle ja sen kulmakivet ovat hajauttaminen, alhaiset kustannukset, riskitason ylläpito sekä ilmastonmuutoksen torjunta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme