Raportti: Suurituloisimpaan tuloluokkaan on entistä vaikeampaa päästä Suomessa, ja se vaikuttaa haitallisesti erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomessa
Pieni- ja keskituloisten on Suomessa aiempaa vaikeampaa nousta suurituloisimpaan tulokymmenykseen. Miesten todennäköisyys saavuttaa ylimpään tulokymmenykseen kuuluvien vanhempiensa tulotaso on jopa kaksi kertaa naisia suurempi. Samalla suurituloisuus keskittyy entistä vahvemmin kasvukeskuksiin. Tiedot käyvät ilmi Kalevi Sorsa -säätiön tällä viikolla julkaisemasta Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -raportista.
![Pieni- ja keskituloisten on aiempaa vaikeampaa nousta suurituloisimpaan tulokymmenykseen, toteavat Matti Tuomala ja Marja Riihelä tutkimuksessaan.](/data/images/public/66784256/70422159/4ac401a6-7d56-4404-83b6-35e58e1f65e4-w_720.jpg)
Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen erikoistutkija Marja Riihelä ja taloustieteen emeritusprofessori Matti Tuomala tutkivat yksilöiden tuloaseman muutoksia Suomessa vuosina 1995–2022 Tilastokeskuksen tulonjakoaineistoilla.
Aineistot osoittavat, että pieni- ja suurituloisten tulokymmenyksissä yksilöt pysyvät samassa tuloluokassa vuodesta toiseen yli kaksi kertaa useammin kuin keskituloiset tulokymmenyksissään. Pysyminen vähintään kuusi vuotta samassa tuloryhmässä on erityisesti tulojakauman yläpäässä kasvanut.
– Kun verrataan pysyvyyttä samassa tuloluokassa ajanjaksoilla 1995–2008 ja 2009–2022 on pysyvyys suurituloisimmassa tulokymmenyksessä kasvanut yli viidellä prosenttiyksiköllä ja suurinta kasvu on ollut suurituloisimmassa prosentissa. Suurituloisten joukkoon on siis yhä vaikeampi nousta jopa pitkän ajan kuluessa, Tuomala arvioi.
– Taustalla vaikuttaa yleinen taloudellinen polarisaatio, jossa myös varallisuus on keskittynyt Suomessa 1990-luvulta lähtien yhä pienemmälle joukolle. Ylimpien tuloryhmien kasvattaessa osuuttaan kokonaistuloista alimmat ja keskituloiset ryhmät ovat menettäneet osuuttaan. Selvästi kasvanut pysyvyys ylimmissä tuloryhmissä lieventää yhä vähemmän vuosituloilla määriteltyjä tuloeroja, Riihelä sanoo.
Polarisaation kasvu näkyy myös sukupolvien välisessä tuloliikkuvuudessa – naisten tulotaso jäämässä jälkeen
Turun yliopiston sosiologian professori Jani Erola ja erikoistutkija Esa Karonen tutkivat artikkelissaan ylimpään tulokymmenykseen kuuluneiden vanhempien tulotason periytymistä seuraavalle sukupolvelle. He yhdistelivät Tilastokeskuksen vuosien 1970–2020 rekisteriaineistoja Maanmittauslaitoksen koordinaattidataan ja tarkastelivat niiden perusteella erityisesti suurituloisuuden periytymistä alueellisesti ja sukupuolen mukaan.
– Tuloksissa näkyy kasvava kahtiajako vauraan Etelä- ja Länsi-Suomen ja matalatuloisemman Itä- ja Pohjois-Suomen välillä. Itä-Suomessa selvästi alle puolet miehistä saavuttaa ylimpään tulokymmenykseen kuuluneen isänsä tulotason, kun kasvukeskuksissa osuus nousee 60 prosenttiin tai korkeammaksikin. Suurituloiset keskittyvät entistä vahvemmin kasvukeskuksiin, joissa taloudelliset mahdollisuudet ovat paremmat, Erola sanoo.
Erolan ja Karosen tutkimus osoittaa myös huomattavan sukupuolten välisen eron ylisukupolvisessa tuloliikkuvuudessa.
– Ylimmässä tulokymmenyksessä miesten todennäköisyys saavuttaa isänsä tulotaso on 81 prosenttia, kun tyttäret saavuttavat äitinsä tulot suunnilleen puolet harvemmin eli 39 prosentissa tapauksissa. Tämä pitää yllä eriarvoisuutta sukupuolten välillä. Samalla pieni- ja keskituloisten on yleisestikin vaikeampi saavuttaa vanhempiensa tulotaso kuin suurituloisten, mikä kertoo mahdollisuuksien tasa-arvon vähenemisestä, Karonen toteaa.
Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 on sarjan kolmas osa. Siihen on kirjoittanut 15 meritoitunutta eriarvoisuuden tutkijaa. Mikko Niemelä ja Markus Laaninen käsittelevät artikkelissaan koetun hyvinvoinnin ja onnellisuuden muutoksia Suomessa. Mia Hakovirta, Mikael Nygård, Mikko Niemelä ja Marja Lindberg käsittelevät artikkelissaan perhepolitiikkaa ja lapsiperheiden toimeentuloa Pohjoismaissa 2000-luvulla. Hanna Wass ja Timo M. Kauppinen käsittelevät sukupuolen ja iän yhteyttä äänestyspäätöksiin. Elina Kilpi-Jakonen, Jenni Alisaari ja Anuleena Kimanen tarkastelevat maahanmuuttajanuorten osallisuutta yhteiskuntaan.
Kirjan on kustantanut Into Kustannus ja toimittanut Anna Rajavuori. Julkaisuun on saatu rahoitusta Palkansaajasäätiöltä ja Kuluttajaosuustoiminnan säätiöltä.
Kalevi Sorsa -säätiö järjestää kirjan pohjalta keskustelutilaisuuden tiistaina 20.8.2024 klo 17–19 Helsingin yliopiston Tiedekulman STAGElla (Yliopistonkatu 4, Helsinki). Tilaisuudessa esitellään myös kirjan sisältöä. Tapahtumaan voi ilmoittautua tapahtumasivulla.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Anna Rajavuoriasiantuntija, VTT, Kalevi Sorsa -säätiö
Puh:050 556 2447anna.rajavuori@sorsafoundation.fiKuvat
![](/data/images/public/66784256/70422159/3c3aad3d-ff64-43a6-9432-31298859493d-w_240.jpg)
Liitteet
Linkit
Kalevi Sorsa -säätiö
Kalevi Sorsa -säätiö on sosialidemokraattinen ajatuspaja. Se edistää oikeudenmukaista ekologista siirtymää tuottamalla julkaisuja, tapahtumia ja puheenvuoroja julkiseen keskusteluun.
![](/data/images/public/66784256/70422159/e8014c88-7e78-46bc-ab31-d7812471dc03-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kalevi Sorsa -säätiö
Tutkimus: Lisääntyvä algoritmien ja tekoälyn käyttö työntekijöiden valvonnassa heikentää työhyvinvointia27.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Algoritmien käyttö johtamisessa ja työntekijöiden valvonnassa on yleistynyt varastotyössä ja puhelinmarkkinoinnissa. Näillä toimialoilla työskentelevistä jopa 87 prosenttia johdetaan tietojärjestelmien avulla, osin automatisoidusti tekoälyllä. Lisääntyvä algoritmijohtaminen heikentää merkittävästi työhyvinvointia.
Tutkimus: Miesten ja naisten poliittiset kannat eriytyvät yhä enemmän Suomessa20.8.2024 07:30:00 EEST | Tiedote
Suomessa puoluekannatus seuraa useissa länsimaissa havaittua trendiä, jossa miehet kannattavat yhä enemmän perinteistä talousoikeistoa ja radikaalioikeistoa, kun taas naiset suosivat vasemmistoa ja vihreitä. Suurin ero naisten ja miesten poliittisissa kannoissa on havaittavissa nuorissa ikäluokissa.
Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -tutkimus: Suomalaisten hyvinvointi on romahtanut 2020-luvulla13.8.2024 07:15:00 EEST | Tiedote
Suomalaisten tyytyväisyys elämäänsä on ollut vuosikymmeniä korkealla tasolla, mutta vuoden 2020 jälkeen koettu hyvinvointi on heikentynyt poikkeuksellisen paljon. Romahduksen taustalla vaikuttavat koronapandemia, Ukrainan sota sekä sen aiheuttama elinkustannusten nousu. Muun muassa tämä selviää Kalevi Sorsa -säätiön tänään julkaisemasta Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -raportista.
Ennakkotieto: Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -raportti osoittaa poikkeuksellisia muutoksia suomalaisten hyvinvoinnissa 2020-luvulla8.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Kalevi Sorsa -säätiö julkaisee tiistaina 13.8. Eriarvoisuuden tila Suomessa 2024 -tutkimusraportin, josta käy ilmi muun muassa hälyttävä kehitys suomalaisten koetussa hyvinvoinnissa 2020-luvun kriisien aikana.
Raportti: EU:n laajeneminen voisi maksaa Suomelle jopa satoja miljoonia euroja vuodessa, mutta se toisi turvaa Suomelle ja koko Euroopalle22.5.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Venäjän hyökkäys Ukrainaan on nostanut EU:n laajenemisen taas unionin agendalle. Seuraavan europarlamenttikauden aikana saatetaan päättää EU:n laajentumisesta jopa yhdeksällä uudella jäsenmaalla. Kalevi Sorsa -säätiön tänään julkaistussa raportissa arvioidaan EU:n tulevaisuutta neljän skenaarion avulla. Raportti tarkastelee EU:n laajenemisen vaikutuksia niin Suomelle kuin koko Euroopallekin. Niiden perusteella arvioidaan, että laajenemisen hyödyt ovat Suomelle kustannuksia suuremmat.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme