Kimalaisilla erinomainen kesä, päiväperhosilla kaksijakoinen
Kuluva kesä on ollut suotuisa etenkin kimalaisille, mutta myös useimmille päiväperhoslajeille. Monet yleisimmistä päiväperhosistamme ovat kuitenkin olleet vähälukuisia. Pölyttäjillä on tärkeä rooli luontokadon torjunnassa, ja seurannoissa havaitut pitkän aikavälin kannanmuutokset heijastavat elinympäristöjen tilaa sekä ilmaston muuttumista.
![Neitoperhonen (Aglais io) sekä sen lähisukulainen nokkosperhonen ovat olleet tänä kesänä poikkeuksellisen vähälukuisia.](/data/images/public/69819243/70431879/57cc70be-4105-4619-860e-9e3e1b9e16dc-w_720.jpg)
Suomen ympäristökeskuksen (Syke) laatiman, 4.8. mennessä tallennettuihin havaintoaineistoihin pohjautuvan katsauksen perusteella kuluva pölyttäjäkesä on ollut edellistä parempi. Runsastuneita lajeja on ollut päiväperhosissa hieman enemmän ja kimalaisissa selvästi enemmän kuin vähentyneitä lajeja. Päiväperhosten kokonaismäärät ovat kuitenkin jääneet hieman edellisvuotta matalammiksi.
Toukokuu oli poikkeuksellisen lämmin ja aurinkoinen. Helteisen toukokuun ansiosta pölyttäjien kesä on edennyt etupainotteisesti, ja elokuuhun tultaessa ne ovat jo käyneet vähälukuisiksi. Heinäkuussa, joka on etenkin päiväperhosten tärkeintä lentoaikaa, sää oli pilvinen ja epävakaa. Elokuun alkupäivinä satoi runsaasti, minkä vuoksi tämänvuotiseen katsaukseen on saatu elokuulta vain niukasti havaintotietoa.
Monien yleisimpien päiväperhoslajien kannat pienenivät
Ennakkotietojen perusteella runsastuneita päiväperhoslajeja on tänä kesänä ollut hieman enemmän kuin vähentyneitä. Noin kolmanneksella lajeista yksilömäärät olivat lähellä edellisvuoden tasoa.
”Perhoskesä näyttää kaksijakoiselta. Monia vähälukuisia lajeja on tavattu ilahduttavan runsaasti, mutta yleisimpien lajien kannat enimmäkseen pienenivät”, kertoo tutkija Janne Heliölä Sykestä.
Päiväperhosia tavattiin jo toukokuussa edellisvuotista vähemmän. Tämä oli yllättävää siksi, että kuukausi oli poikkeuksellisen lämmin. Esimerkiksi kangas- ja auroraperhosen sekä paatsamasinisiiven määrät puolittuivat edellisvuodesta. Erityistä huomiota herätti jo keväällä nokkos- ja neitoperhosen vähälukuisuus. Nämä molemmat ovat pysyneet niukkoina myös syyskesällä, uuden sukupolven kuoriuduttua.
Päiväperhosia havaittiin myös kesä- ja heinäkuussa hieman vähemmän kuin viime vuonna. Monet keskikesän yleisimmistä lajeista, kuten tesmaperhonen, piippopaksupää ja lauhahiipijä, olivat vähälukuisempia. Niittyjen sinisiivet ja kultasiivet sitä vastoin runsastuivat, samoin suuret hopeatäplät. Myös maassamme 2000-luvulla laajalti levinneillä karttaperhosella ja peltovirnaperhosella on ollut hyvä vuosi.
Aiemmin lähinnä Lounais-Suomessa tavatut virnasinisiipi ja helmihopeatäplä ovat laajentaneet esiintymisaluettaan itään ja pohjoiseen päin. Vaeltavista lajeista amiraalia sekä nauris- ja kaaliperhosta on tavattu paljon, ohdakeperhosta puolestaan niukasti.
Kimalaisilla erinomainen vuosi
Kimalaislajien kannat romahtivat vuonna 2022, mutta palautuivat jo viime kesänä keskimääräiselle tasolle. Nyt hyvä vire jatkui, sillä kimalaisia tavattiin aina heinäkuun lopulle asti edellisvuotista enemmän.
”Lämmin toukokuu antoi kimalaiskesälle hyvän startin, joka on näkynyt myös metsämarjojen runsaina satoina. Myöhemmin kesällä on vältytty kuivuuskausilta, joten kimalaisten pesät saivat vahvistua rauhassa”, pohtii Heliölä.
Yleisimmistä kimalaislajeista etenkin peltokimalainen on esiintynyt runsaana, samoin pensas- ja kivikkokimalainen. Harvalukuisemmista lajeista keto- ja hevoskimalaisen kannat ovat niin ikään vahvistuneet. Myös maahamme vasta 2000-luvulla saapuneella kaakonkimalaisella on ollut hyvä vuosi. Aiempaa vähemmän on tavattu lähinnä kirjokimalaista, joka on melko harvinainen ja eteläinen niittyjen laji.
Elokuussa kimalaisten määrät ovat jo olleet laskusuunnassa, sillä lämpimän alkukesän takia pölyttäjäsesonki hiipuu etuajassa. Elokuun puolivälissä merkittävä osa kimalaisista on tavalliseen tapaan ollut loiskimalaisia sekä kukilla uneliaasti liikkuvia koiraita.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70431879/44ecc683-b552-48fa-ab1b-77030174e5dc-w_720.jpg)
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70431879/980f8945-81a8-43d5-8ff7-b0e046e6c569-w_720.jpg)
Pölyttäjäseurannat ovat kansallisen pölyttäjästrategian työväline
Vapaaehtoiset havainnoijat keräävät vuosittaista seurantatietoa sekä päiväperhosista että kimalaisista. Tässä tiedotteessa esitetyt arviot perustuvat 4.8. mennessä tallennettuihin havaintoaineistoihin, jotka vastaavat yli puolta kesän havaintomäärästä. Lopulliset arviot saadaan vuodenvaihteessa. Lopullisissa arvioissa pölyttäjien esiintymismäärät tulevat tarkentumaan etenkin loppukesän lajien osalta, joiden lento on edelleen käynnissä.
Suomen ympäristökeskuksen ylläpitämä Maatalousympäristön päiväperhosseuranta on toiminut vuodesta 1999 lähtien. Seuranta on keskittynyt maatalousalueille, jotka ovat perhoslajistoltaan rikkaimpia elinympäristöjä. Suomessa esiintyy kaikkiaan noin 120:ta päiväperhoslajia, ja noin puolesta näistä lajeista saadaan vuosittaista runsaustietoa seurannan avulla.
Syke koordinoi myös vuonna 2019 käynnistynyttä kimalaisseurantaa. Seuranta alkoi kaksivuotisena pilottihankkeena, mutta laajan kiinnostuksen ansiosta se on saanut jatkoaikaa. Kimalaisseurannan jatkuminen pyritään turvaamaan myös tulevaisuudessa. Suomessa esiintyy yhteensä 37:ää kimalaislajia, joista seurannassa on tavattu 30.
”Pölyttäjiä on tarpeen seurata pitkäjänteisesti, sillä niiden kannat vaihtelevat suuresti lähinnä kesän sääoloista riippuen. Vasta pidempi aikasarja paljastaa vuosien välisen vaihtelun takana piilevät kehitystrendit”, toteaa Heliölä. ”Pitkällä aikavälillä pölyttäjälajistomme muutoksiin vaikuttavat ennen kaikkea sopivien elinympäristöjen väheneminen sekä ilmaston lämpeneminen”.
Pölyttäjillä on tärkeä merkitys luontokadon torjunnassa. EU:n pölyttäjäaloite sekä 18.8. voimaan astunut ennallistamisasetus asettavat jäsenmaille useita velvoitteita pölyttäjien elinolosuhteiden parantamiseksi.
”Suomessa näitä tavoitteita edistetään vuonna 2022 valmistuneen kansallisen pölyttäjästrategian toimenpiteillä”, Heliölä kertoo. ”Tavoitteiden saavuttamista arvioidaan juuri pölyttäjistä kerättävän seurantatiedon perusteella. Suomessa kerätään pitkäaikaista seurantatietoa paitsi päiväperhosista ja kimalaisista, myös yöperhosista.”
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Tutkija Janne Heliölä, Suomen ympäristökeskus (Syke), p. 040 0148 654, etunimi.sukunimi@syke.fi
Viestintäasiantuntija Laura Kimari, Suomen ympäristökeskus (Syke), p. 029 525 1090, ext.etunimi.sukunimi@syke.fi
Mediapalvelu Suomen ympäristökeskuksessa
Suomen ympäristökeskuksen mediapalvelu välittää tietoa ympäristökeskuksessa tehtävästä tutkimuksesta, auttaa toimittajia löytämään asiantuntijoita haastateltaviksi ja tarjoaa valokuvia median käyttöön.
Yhteydenottoihin vastaavat viestintäasiantuntijat. Palvelemme arkisin klo 9-16.
Kuvat
![Edellisvuodesta vähentyneiden ja runsastuneiden päiväperhos- ja kimalaislajien lukumäärät. Vasemmalla selvemmin vähentyneiden, oikealla runsastuneiden lajien määrät. Runsastuneita lajeja on ollut päiväperhosissa hieman enemmän ja kimalaisissa selvästi enemmän kuin vähentyneitä.](/data/images/public/69819243/70431879/44ecc683-b552-48fa-ab1b-77030174e5dc-w_240.jpg)
![Laskennoissa keskimäärin havaitut päiväperhosten ja kimalaisten kokonaismäärät kuukausittain vuosina 2023 ja 2024. Elokuusta mukana on vain ensimmäisten päivien havainnot. Päiväperhoset ovat olleet koko kesän hieman edellisvuotista vähälukuisempia, kimalaiset puolestaan runsaampia elokuulle asti.](/data/images/public/69819243/70431879/980f8945-81a8-43d5-8ff7-b0e046e6c569-w_240.jpg)
![Naurisperhonen (Pieris rapae) on vaeltanut tänä kesänä maahamme selvästi viime vuosia runsaslukuisempana.](/data/images/public/69819243/70431879/38fcb913-bb9d-4ed8-97ff-2a63db67a6ec-w_240.png)
![Peltokimalainen (Bombus pascuorum) on ollut tämän kesän runsaslukuisin kimalaislaji. Sitä on havaittu yli kaksi kertaa enemmän kuin viime kesänä.](/data/images/public/69819243/70431879/1e66cd3a-4229-4d58-bdad-c1fbeb00eb0f-w_240.png)
![Helmihopeatäplä (Issoria lathonia). Tätä lajia esiintyy juuri nyt poikkeuksellisen runsaasti Helsingin ja Turun välisellä rannikkokaistalla.](/data/images/public/69819243/70431879/f65d2a5c-2526-4e49-84b1-182ebd67e1c5-w_240.jpg)
![Neitoperhonen (Aglais io) sekä sen lähisukulainen nokkosperhonen ovat olleet tänä kesänä poikkeuksellisen vähälukuisia.](/data/images/public/69819243/70431879/57cc70be-4105-4619-860e-9e3e1b9e16dc-w_240.jpg)
Linkit
Suomen ympäristökeskus – Teemme tiedolla toivoa.
Suomen ympäristökeskus
Latokartanonkaari 11
00790 Helsinki
0295 251 000
https://www.syke.fi/fi-FI
On aika siirtyä yksittäisten ympäristöongelmien ratkaisemisesta koko yhteiskunnan läpileikkaavaan kestävyysmurrokseen. Suomen ympäristökeskus (Syke) vaikuttaa tutkimuksella, tiedolla ja palveluilla kestävän yhteiskunnan rakentamiseen. Suomen ympäristökeskus on valtion tutkimuslaitos, jossa työskentelee noin 700 asiantuntijaa ja tutkijaa Helsingissä, Oulussa, Jyväskylässä ja Joensuussa.
![](/data/images/public/69819243/70431879/baa45ef9-1a5e-45bd-9967-d7eef292027f-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen ympäristökeskus
Korjattu tiedote: Valkoposkihanhien poikasten määrä laski merkittävästi pääkaupunkiseudulla21.8.2024 17:04:59 EEST | Tiedote
Suomen ympäristökeskus on korjannut tiedotteeseen yhden virheellisen luvun 21.8.2024 klo 17. Venäjän arktinen hanhikanta -kappaleessa on korjattu Suomen pesimäkannan kooksi 27 000 yksilöä virheellisen 14 000 yksilön sijaan. Pääkaupunkiseudun valkoposkihanhien kokonaismäärä laski edellisvuodesta hieman, mutta poikasten ja poikueiden määrä laski 30 prosenttia. Poikasten väheneminen johtui todennäköisesti ainakin osin kevään ja alkukesän vaihtelevista sääolosuhteista. Tulokset perustuvat Suomen ympäristökeskuksen kesäseurantaan. Vuosittainen poikueiden seuranta on laajentunut Turun seudulle, Lahteen, Kotkaan, Haminaan ja Parikkalaan.
Korjattu tiedote: Valkoposkihanhien poikasten määrä laski merkittävästi pääkaupunkiseudulla21.8.2024 08:47:00 EEST | Tiedote
Suomen ympäristökeskus on korjannut tiedotteeseen yhden virheellisen luvun 21.8.2024 klo 17. Venäjän arktinen hanhikanta -kappaleessa on korjattu Suomen pesimäkannan kooksi 27 000 yksilöä virheellisen 14 000 yksilön sijaan. Pääkaupunkiseudun valkoposkihanhien kokonaismäärä laski edellisvuodesta hieman, mutta poikasten ja poikueiden määrä laski 30 prosenttia. Poikasten väheneminen johtui todennäköisesti ainakin osin kevään ja alkukesän vaihtelevista sääolosuhteista. Tulokset perustuvat Suomen ympäristökeskuksen kesäseurantaan. Vuosittainen poikueiden seuranta on laajentunut Turun seudulle, Lahteen, Kotkaan, Haminaan ja Parikkalaan.
Viikkokatsaus 19.-23.8.19.8.2024 13:05:09 EEST | Tiedote
Hei! Tässä tiedoksesi meillä Suomen ympäristökeskuksessa tällä viikolla ilmestyviä tiedotteita, uutisia, kampanjoita, blogeja ja uutiskirjeitä. Mukana myös tulevia tapahtumia ja webinaareja. Jakelemme viikkokatsauksen maanantaisin STT:n kautta. Koosteet löytyvät myös STT-uutishuoneesta, josta voit tilata kaikki Suomen ympäristökeskuksen tiedotteet.
Viikkokatsaus 12.–16.8.202412.8.2024 14:00:20 EEST | Tiedote
Hei! Tässä tiedoksesi meillä Suomen ympäristökeskuksessa tällä viikolla ilmestyviä tiedotteita, uutisia, kampanjoita, blogeja ja uutiskirjeitä. Mukana myös tulevia tapahtumia ja webinaareja. Jakelemme viikkokatsauksen maanantaisin STT:n kautta. Koosteet löytyvät myös STT-uutishuoneesta, josta voit tilata kaikki Suomen ympäristökeskuksen tiedotteet.
The Ilmarinen shipwreck is being investigated to avoid potential oil spills12.8.2024 10:00:00 EEST | Press release
The Finnish Environment Institute and the Ministry of the Environment report: Investigations on methods for removing oil from the sunken coastal defence ship Ilmarinen will continue between 12 and 18 August 2024 on the Navy’s multipurpose vessel Louhi. As a result of the amendment to the Environmental Protection Act that entered into force at the beginning of 2023, the responsibility for monitoring and gathering information on hazardous shipwrecks has been assigned to the Finnish Environment Institute, which now coordinates the research carried out at Ilmarinen.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme