Hirsitalovalmistajat: Japanin jenin heikko kurssi ja protektionismi heikentävät vientinäkymiä
![Toimitusjohtaja Mikko Mannila ja Matti Mäkelä.](/data/images/public/4627873/70436584/3b363ad7-b988-4623-8d59-ded7bc5607f0-w_720.jpg)
Japanin oman puun käytön tukeminen on Finn-Bois Oy:n perustajan ja osakkaan Matti Mäkelän mukaan haaste suomalaiselle hirsitaloteollisuudelle. – Esimerkiksi julkisen rakentamisen kohteille on asetettu velvoitteita käyttää japanilaista puutavaraa. Se ja laajamittainen metsien hakkuun tuki ovat protektionistisia toimia ja siihen tulisi Suomen hallituksen ja Business Finlandin puuttua. Japanin vientimarkkina on suomalaiselle alan teollisuudelle ja pitkälle jalostetuille tuotteille todella tärkeä.
–Toinen alan haaste on Japanin jenin kurssi, mikä tekee kilpailukykymme siellä todella heikoksi paikallisen tuotannon rinnalla. Kun heikko kurssi ja protektionistiset toimet heikentävät lähivuosien vientinäkymiä, nojaamme yhä vahvemmin laadukkaisiin kalliin segmentin tuotteisiin. Myös rakentamisen säädösten harmonisointia EU:n CE- merkintöjen mukaisiksi on alalle tärkeää, koska Japani voi omilla standardeillaan käytännössä rajoittaa tuontia.
Mäkelän mukaan Japanin viennillä on yritykselle ja koko Suomen hirsitaloteollisuudelle valtavan suuri merkitys. – Vienti tasaa meidän tuotantoamme, koska se osuu talvikauteen. Japanin tilaajien laatuvaatimus täsmällisyyden lisäksi on aina korkea, koska kyse on hintatasoltaan paikallisten markkinoiden varakkaammille asiakkaille tarkoitetuista tuotteista. Tässä markkinassa suomalaiset hirsitalojen pääviejät pärjäävät hyvin.
![Karuizawa%20Model%20House%20yrityksen%20omistajat%20Atsushi%20Ueda%20ja%20Mayumi%20Ueda.](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/4627873/70436584/f522b232-2211-4253-a878-2e8b698a7dac-w_720.jpeg)
Suomelta toivotaan toimia Japanin viennin edistämiseksi
Suomen Japanin kauppakamarin hallituksessa toimivan Atsushi Uedan mukaan Japanin hallituksen tavoitteena on edistää japanilaisen puun käyttöä ja tukea omaa alan teollisuutta. – Kyse on protektionismista, jolla yritetään hillitä puutavaran ja valmiiden puurakennusten tuontia teknologialtaan kehittyneemmistä maista kuten Suomesta. Suomen hallituksen tulisi olla tässä aktiivinen Japanin hallituksen suuntaan ja pyrkiä turvaamaan suomalaisen puutavaran ja puutuoteteollisuuden tuotteiden vienti Japaniin, sanoo
– Japanin hallitus koettaa tukea mahdollisimman paljon kotimaisen puun käyttöä. Kun Japanin metsät ovat tasaikäisiä ja nyt kaatoiässä. Monet aiemmin suomalaisesta puusta rakentaneet paikalliset hirsitalovalmistajat ovat siirtyneet käyttämään japanilaista puuta valtion tukien seurauksena.
Uedan mukaan Japanin metsäteollisuus on jäänyt 1980-luvulle, mikä näkyy tehottomuutena ja kilpailukyvyttömyytenä koko arvoketjussa. – Liian monet kädet koskevat puuhun ennen kuin se on valmiiksi jalostetuttu sahatavara.
– Kun ennen 70 prosenttia hirsitaloista valmistettiin suomalaisesta puusta, nyt 60 prosenttia tehdään paikallisesta. Toisaalta tuontipuuhun nojataan vielä laajasti ja pitkään, koska Japanin oma puutuoteteollisuus on alikehittynyttä ja raaka-aineen saanti on vaikeaa. Tuontiin perustuva hirsitalomarkkina on nyt tiukka, kun Japanissa rakennetaan vähän.
Ueda seuraa eurooppalaisen lainsäädännön vaikutuksia rakentamisen standardeihin. – Kun rakentamiseen tulee uutta teknologiaa ja puurakentamisen uusia ratkaisuja, tavoitteena on yhdenmukaistaa ne japanilaisten rakentamisen käytäntöihin. Harmonisointi etenee, mutta hitaasti.
Suomalainen hirsitalo viestii Japanissa varallisuutta
Arkkitehti Atsushi Ueda tuli Suomessa tunnetuksi Tokion Suomen Olympiapaviljongin pystyttäjänä ja on hyvin verkostoitunut alan teollisuuteen. Ueda johtaa Karuizawa Model House nimistä yritystä, joka on erikoistunut suomalaisten hirsitalojen tuontiin Japanin markkinoille. – Minua kiinnostaa lamellielementteihin perustuva puu- ja hirsirakentaminen. Aloitin yhteistyön suomalaisten hirsitalovalmistajien kanssa ja rekisteröin Rantasalmi tuotemerkin Japaniin sen konkurssin jälkeen.
–Liike-ideamme on suunnitella hirsitalojen huonejärjestys ja sisustus japanilaiseen makuun. Suomesta tuotavan hirsitalon on sovelluttava myös käytettävissä olevalla tontille ja täytettävä japanilaiset rakentamisen määräykset. Suomesta tuotavien hirsitalojen rakentamisessa käytämme jälleenmyyjiemme verkostoa.
Suomalaisen hirsitalon maine on Uedan mukaan Japanissa hyvä. – Sen laatua, designia, kestävyyttä, terveellisyyttä ja toimivuutta arvostetaan. Japanilaiset hirsirakennukset ovat enemmänkin harmaita kesämökkejä suomalaisten rinnalla. Monille suomalainen hirsitalo on samanlainen status kuin hieno auto tai kello.
–Me keskitymme brändissämme varakkaaseen asiakasryhmään, joille rakentamisen huippulaatu, hyvä sisäilma ja puurakentamisen kestävät ratkaisut ovat merkityksellisiä, sanoo Ueda.
Suomalaisia hirsitaloja arvostetaan
Finn-Boisin hirsitalotuotannon konsepti perustuu siihen, että Uedan arkkitehtitoimisto suunnittelee rakennuksen tilaajan toiveiden mukaisesti. – Me saamme piirustukset ja teemme samalla ohjelmistolla rakennesuunnittelun ja siirrämme rakennuksen tuotantoon. Hirsitaloteollisuudessa olemme löytäneet yhteiset käytännöt palo- ja hirsirakentamisen rakenneratkaisuihin. Tästä ovat kaikki suomalaiset hirsitalovalmistajat hyötyneet, sanoo toimitusjohtaja Mikko Mannila.
–Yritykseen tulee noin kerran kuukaudessa lista, jossa on tuotantovarauksia, miltä pohjalta tehdään kapasiteettivarauksia. Vahvistuksen tilauksesta saamme noin pari kuukautta ennen toimituksia, mitkä tapahtuvat laivauksina hyvin täsmällisen aikataulutuksen puitteissa, kuten myös satamasta kuljetukset tontille ja rakennuksen pystytys. Olemme vuosien varrella hioneet ja räätälöineet yhteistyön valmistuksesta ja logistiikasta valmiiseen rakennukseen toimivaksi.
Numeroidut hirret pakataan varveittan siten, että ne voidaan koota kohteissa mukana olevan kaavion mukaisessa järjestyksessä. – Olemme oppineet luottamaan paikallisiin jälleenmyyjien verkostoissa oleviin rakentajiin, jotka ovat erinomaisia ja osaavat asiansa. Kun hirsi jää visuaalisesti pintaan, on oltava erityisen huolellinen, ettei tule kolhuja tai muuta vahinkoa hirrelle. Kun kyse on pienistä tonteista, tämän kaltainen rakentaminen soveltuu siihen parhaiten, sanoo Mannila.
Japanin markkinoille räätälöity hirsitalo poikkeaa yrityksen perustuotannosta muun muassa siten, että yläkerrassa on paljon avointa tilaa, pienemmät ikkunat ja tatamihuoneet. – Karuizawan alueelle rakennetut hirsitalot ovat periaatteessa hyvin varusteltuja omakotitaloja, vaikka ne olisivatkin vapaa-ajan käytössä. Kun Japanissa on pitkä puurakentamisen perinne, massiivipuurakentamista, sen arkkitehtuuria ja hyvää sisäilmaa arvostetaan edelleen korkealle.
Artikkelisarja Japanista
Marjatta ja Eino Kollin Säätiön rahoittama ”Puussa on tulevaisuus” –viestintähanke julkaisee kesän aikana artikkelisarjan Japanista. Sarjassa käsitellään Japanin metsätalouden trendejä, metsäbiotaloutta ja puurakentamista. Sarjassa esitellään myös Japanin kauppaa tekeviä puualan suomalaisyrityksiä.
Markku Laukkanen
markku.laukkanen@audiomedia.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Atsushi Ueda, aueda@gh-archi.com
Matti Mäkelä, matti.makela@finn-bois.com
Mikko Mannila, mikko.mannila@finn-bois.com
Kuvat
Lisätietoja julkaisijasta
Marjatta ja Eino Kollin Säätiön rahoittama ”Puussa on tulevaisuus” –viestintähanke julkaisee ajankohtaisia metsätaloutta ja sen parissa tehtävää tutkimustyötä koskevia artikkeleita. Säätiö tukee erityisesti maa- ja metsätalouteen sekä rakentamiseen liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä painottaen erityisesti toimintaa, jolla on elinympäristömme kannalta positiivinen vaikutus pitkällä tähtäimellä. Säätiön toiminnan keskeisiin teemoihin perustuvat artikkelit ovat vapaasti hyödynnettävissä joko lähdemateriaalina tai julkaistavissa sellaisenaan. Artikkelit julkaistaan myös www.puussaontulevaisuus.fi ja https://www.kollinsaatio.fi/saatio/ajankohtaista sivustoilla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Audiomedia Oy
Metsäprofessori: Japani kehittää vanhentunutta metsätalouttaan voimakkailla tukitoimilla28.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Japanin metsien korjuun ja jalostuksen teknologia on professori Ueki Tatsuhiton mielestä vanhentunutta. – Voi sanoa, että Japanin metsätalous on jäänyt 1980-luvulle, minkä jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää alan teknologista kehitystä. Nyt olemme pulassa, kun kaikki metsät ovat päätehakkuuiässä. –Me olemme 30 vuotta jäljessä esimerkiksi Itävallan metsätaloutta, jota voidaan vuoristo-olosuhteiden suhteen verrata Japanin metsiin. Vain pohjoisessa Hokkaidon alueella voi tavata kehittynyttä pohjoismaista korjuuteknologiaa. Professori Tatsuhito Inan kaupungin Shinsu yliopistosta tutkii vuoristo-olosuhteiden metsänhoitoa, puun korjuutekniikoita ja metsien sertifiointeja. – 1970- luvulle asti metsiä hakattiin, metsätaloutta ja puunjalostusta kehitettiin. Kun halpa tuontipuu korvasi oman raaka-aineen käytön, se johti suureen muutokseen Japanin metsäpolitiikassa, kun metsänhoito ja metsäsektorin kehittäminen laiminlyötiin. –Kun meidän metsien korjuuteknologiamme on vanhentunutta ja jäänyt ke
Euroopan paperiteollisuuden pääjohtaja Jori Ringman: Uuden komission nostettava biotalous osaksi EU:n teollisuuspolitiikkaa14.8.2024 09:08:32 EEST | Artikkeli
Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman odottaa, että biotalous tulee olemaan vahvassa roolissa uuden komission agendalla. – Kun edellisen komission aikana biotalous on nukkunut, se on toivottavasti uuden komission myötä heräämässä. Tavoitteemme on, että uusi komissio ottaa ensitöinään biotalouden kehittämisen osaksi eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa. Biotalouden kehittämisen sijaan Eurooppa on keskittynyt Ringmanin mukaan yksipuolisesti bioekologiaan. – Komissio unohtaa monipuolisen metsäklusterin talous- ja työllisyysvaikutukset sekä sen, että tekemällä järkevästi fossiilisia korvaavia puutuotteita, voidaan välttää päästöjä myös muualla taloudessa. Vastaavasti Yhdysvalloissa ja Kiinassa kehitetään voimakkaasti biotalouden teknologiaa, mistä Eurooppa on nyt jäämässä jälkeen. –Metsäteollisuudella on samat tarpeet kilpailukyvyn turvaamisen, energiapolitiikan ja infrastruktuurin rakentamisen suhteen kuin muullakin teollisuudella. Nyt kun E
Suomalainen Arbonaut tuottaa metsävaratietoa Japanin metsäsektorille7.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Joensuussa toimiva Arbonaut on kehittänyt menetelmän, jota käytetään muun muassa metsien inventointiin, metsätuhojen ja -palojen seurantaan, metsissä tehtävien toimenpiteiden kuten sertifiointivaatimusten ja metsälakien noudattamiseen. Menetelmään liittyy myös selainpohjainen ja mobiili metsävaratiedon hallintajärjestelmä. Yhtiö on aloittanut Japanissa tuotteen pilotoinnin paikallisen yksityisen metsäyhdistyksen ja kaupungin kanssa. Paikalliset yhteistyökumppanit ja tutkimusryhmät keräväät ilmakuvia ja dataa, jota Arbonaut analysoi ja tuottaa kartoitustuotteita. Arbonautin metsäasiantuntija Ryo Hibiya kertoo yrityksen olevan ensimmäinen palvelun tuottaja, joka tuottaa ja analysoi reaaliaikaista pilvipalvelussa olevaa tietoa. – Tietoja voidaan hyödyntää metsänhoidon, teiden, hakkuiden, metsityksen ja metsien suojelun suunnittelussa. Pilvipalvelu tarkoittaa käytännössä sitä, että operaattorit voivat tuoda mobiililaitteen metsään, kerätä dataa, siirtää sen palvelimelle ja tarkistaa tiedot
Versowoodin Ville Kopra: Sahateollisuus odottaa Japanin jenin vahvistumista ja viennin piristymistä2.7.2024 09:22:15 EEST | Artikkeli
Japani ollut Suomen suurimmalle yksityiselle sahatavarantuottajalle Versowoodille euromääräisesti viime vuosien suurin vientimarkkina. – Nyt odotamme Japanin jenin kurssin vahvistumista, mikä piristäisi vientiä. Kolmanneksella heikentynyt jeni on vähentänyt Japanin vientiä ja lisännyt maan omaa sahatavaran käyttöä. Uskon että jenin vahvistuessa sahatavaran ja puutuotteiden vienti normalisoituu, sanoo Versowoodin toimitusjohtaja Ville Kopra. –Olemme tehneet Japanin kauppaa aktiivisesti 25 vuotta. Nykyään Heinolan ja Hartolan japanilaiset standardit täyttävät liimapuutehtaat ovat keskittyneet kokonaan tai osittain Japanin tuotantoon. 120 tuhannen kuutiometrin liimapuun vuosittaisesta tuotannostamme Japaniin viedään 80 tuhatta kuutiometriä. Yhtiön koko Japanin viennistä liimapuun osuus on noin 80 prosenttia eli se on suurin Japanin viennin artikkeli lopun ollessa sahatavaraa, sanoo Kopra. Euroopasta viedään vuosittain Japaniin yli 2 miljoonaa kuutiometriä sahatavaraa, josta Suomen osuus o
MTK:n Juha Marttila: Koululaitoksen tulisi opettaa perusasiat metsistä27.6.2024 10:36:11 EEST | Artikkeli
MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila ei ole yllättynyt siitä, että Taloustutkimuksen tekemän tutkimuksen mukaan pääosa suomalaisista ei tiedä, että yksityiset omistavat pääosa suomalaisista metsistä. – Metsäkeskustelussa puhutaan meidän metsistämme, vaikka ne ovat aina jonkun omaisuutta. Jos ei tunneta perusasioita metsistä, pitää kysyä, mitä kouluopetuksessa metsistä kerrotaan. –Puheella meidän metsistämme halutaan tietysti hämätä ja sanoa, että luonto on yhteinen. Vaikka perustuslaki antaa luonnolle erityisaseman, se ei tarkoita puuttumista omistusoikeuteen. Päin vastoin, vastuu luonnonsuojelusta osoitetaan kaikille kansalaisille. Kun Suomen metsien ykköstehtäväksi annetaan hiilinielun kasvattaminen tai maailman ekokriisin pysäyttäminen, Marttilan mukaan luodaan vääriä mielikuvia. – Suomen tilanne rinnastetaan luontokadosta puhuttaessa globaaliin ongelmaan. Etelä-Amerikan sademetsät eivät pelastu sillä, että Suomessa suojellaan metsiä. Mitä enemmän me vähennämme hakkuita, sitä enemmän n
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme