Itä-Suomen aluekatsaus 1–6/2024: Finnveran rahoituksen kasvu taittui Itä-Suomen alueella – haasteet hidastavat pk-yritysten investointeja
Finnveran Pohjois-Savon, Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Keski-Suomen yrityksille myöntämän rahoituksen kasvu taittui ja oli tammi–kesäkuussa alimmalla tasollaan viiteen vuoteen. Haastava korko- ja toimintaympäristö vaikutti merkittävästi investointeihin, ja myönnetyn rahoituksen määrä laski neljänneksen edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Viime vuoden voimakas rahoituksen kasvu romahti erityisesti teollisuuden toimialalla, ja myös omistajanvaihdosten alamäki jatkuu. Etelä-Savon ja Keski-Suomen maakunnat olivat kuitenkin alkuvuoden aikana ilonaiheita Finnveran Itä-Suomen alueen viennin rahoituksessa.
![""](/data/images/public/3752/70436794/778065f9-bd57-4847-bc7b-3754f781f4fd-w_720.jpg)
Finnvera myönsi tammi–kesäkuussa rahoitusta neljään maakuntaan yhteensä 70 miljoonaa euroa (94): Pohjois-Savon yrityksille myönnettiin 30 miljoonaa euroa (34), Etelä-Savoon 12 miljoonaa euroa (16), Pohjois-Karjalaan 12 miljoonaa euroa (19) ja Keski-Suomeen 16 miljoonaa euroa (25). Eniten myönnetty rahoitus laski Pohjois-Karjalassa ja Keski-Suomessa.
Finnveran myöntämän rahoituksen määrä laski eniten teollisuudessa, lähes 22 miljoonaa euroa eli 37 prosenttia. Liike-elämän palveluissa rahoitus pysyi lähes ennallaan, 19 miljoonassa eurossa. Myös muilla toimialoilla rahoituksen kysyntä hiljeni edellisvuodesta: kaupan ja kuluttajapalvelujen alalla laskua oli 11 prosenttia, matkailussa 28 prosenttia ja maaseutuelinkeinoissa 30 prosenttia.
– Pk-yritysten investointiaktiivisuus kärsii toimintaympäristössä olevista haasteista ja kysynnän laskusta. Venäjän hyökkäyssodan seuraukset, sekä suhdannetilanteeseen nähden korkealla pysyttelevä korkotaso ja pula ammattitaitoisesta työvoimasta hidastavat investointien käynnistymistä alueellamme, sanoo Finnveran Itä-Suomen aluejohtaja Mikko Vänttinen.
Pk-yritysten investoinneissa syvä lama - Invest EU -lainarahoitus ei kyennyt vauhdittamaan investointeja Itä-Suomessa
Finnveran osarahoittamien investointien arvo laski Itä-Suomen alueella lähes 59 prosenttia, ja investointien arvo oli alkuvuonna vain 43 miljoonaa euroa (103). Rahoitettujen investointien kokonaisarvo on nyt alhaisimmalla tasollaan viiteen vuoteen. Erityisesti teollisuuden rahoitettujen investointien määrä, 11 miljoonaa euroa, suorastaan romahti viime vuoden vertailujaksoon verrattuna (58).
InvestEU:n takaamien, edullisten ja vakuudettomien digitalisaatio- ja innovaatiolainojen sekä ilmasto- ja ympäristölainojen vähäinen kysyntä heijastaa Vänttisen mukaan investointien tilaa alueella. Lainoja myönnettiin vain 1,6 miljoonaa euroa.
Omistajanvaihdosten rahoitus väheni, viennin rahoitus kasvoi
Rahoitettujen omistajanvaihdosten määrä jatkoi Itä-Suomen alueella laskuaan neljättä vuotta. Alkuvuoden aikana rahoitimme 60 omistajanvaihdosta (66) ja omistajanvaihdoksiin myönsimme rahoitusta 8 miljoonaa euroa (14). Eniten omistajanvaihdoksia, 19 kpl, rahoitimme Pohjois-Karjalassa, missä myös omistajanvaihdosten määrä kasvoi viime vuodesta.
– Korkotaso ja toimintaympäristön yleinen epävarmuus haastavat yritysten arvostustasojen määrittelyä. Myös rahoituksen tiukentuneet kriteerit sekä kasvun edellyttämän työvoiman saannin vaikeus ovat erityisesti muuttotappiopaikkakunnilla vaikeuttaneet yrityskauppojen toteutumista, jatkaa Vänttinen.
Viennin rahoituksessa suuret alueelliset erot
Etelä-Savon ja Keski-Suomen maakunnat olivat alkuvuoden aikana ilonaiheita Finnveran Itä-Suomen alueen viennin rahoituksessa. Etelä-Savoon myönnettiin pk-vientitakuita ja vientitakauksia eniten, yhteensä 6 miljoonaa euroa, missä oli kasvua edellisvuodesta 19 prosenttia. Keski-Suomeen vienninrahoitusta myönnettiin 5 miljoonaa euroa, missä oli kasvua 50 prosenttia edellisvuoden vastaavasta ajankohdasta. Viennin rahoituksen volyymit laskivat Pohjois-Karjalassa 89 prosenttia ja Pohjois-Savossa 12 prosenttia edellisvuodesta.
Finnvera tukee pk-yritysten kasvua ja kansainvälistymistä monipuolisilla rahoitusratkaisuilla
- Investointilamasta huolimatta näen pk-yritysten tilanteen positiivisena. Yrityksillä on edelleen hyvät edellytykset tuottavuutta ja kapasiteettia kasvattaviin investointeihin. Yritysten tuloskunto ja taseet ovat kestäneet yllättävän hyvin heikossa suhdanteessa, eikä asiakasyritystemme lainanmaksukyvyissä ole tapahtunut merkittävää muutosta heikompaan suuntaan.
Olemme Finnverassa valmiina rahoittamaan menestyvien yritysten kasvua ja kansainvälistymistä entistä monipuolisemmilla rahoitusratkaisuilla. Käytössämme on takausten lisäksi mm. omat ja InvestEU:n lainat sekä suorat vientiluotot vientikauppojen rahoittamiseen. Valmistelemme syksyn aikana lainaohjelmaa myös mikroyrityksille kasvua ja tuottavuutta lisäävien investointien ja toimenpiteiden rahoittamiseen.
LIITE Finnveran Itä-Suomen aluekatsaus 1-6/2024 (PDF)
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Mikko Vänttinen, aluejohtaja, Itä-Suomi, Finnvera, puh. 029 460 2721, etunimi.sukunimi@finnvera.fi
Kuvat
![Finnveran osarahoittamien investointien arvo laski Itä-Suomen alueella lähes 59 prosenttia, ja investointien arvo oli alkuvuonna vain 43 miljoonaa euroa (103). Rahoitettujen investointien kokonaisarvo on nyt alhaisimmalla tasollaan viiteen vuoteen. Erityisesti teollisuuden rahoitettujen investointien määrä, 11 miljoonaa euroa, suorastaan romahti viime vuoden vertailujaksoon verrattuna (58).](/data/images/public/3752/70436794/1a00bdf9-ac2f-49c7-885e-2926f7e28977-w_240.png)
Liitteet
Tietoja julkaisijasta
Finnvera tarjoaa rahoitusta yritystoiminnan alkuun, kasvuun ja kansainvälistymiseen sekä viennin riskeiltä suojautumiseen. Vahvistamme suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä tarjoamalla lainoja, takauksia ja vienninrahoituspalveluja. Finnvera jakaa rahoitukseen sisältyvää riskiä muiden rahoittajien kanssa. Finnvera on valtion omistama erityisrahoittaja ja Suomen vientitakuulaitos Export Credit Agency (ECA). www.finnvera.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Finnvera Oyj
Finnveran Mauri Kotamäki: Donald Trumpin tuontitullipuheet herättävät huolta suomalaisviejissä – ”Vaikuttaa käsittämättömän huonolta talouspolitiikalta”23.8.2024 09:17:30 EEST | Tiedote
Vaalihuuma nousee Yhdysvalloissa, ja ehdokkaat ovat jo ehtineet tehdä konkreettisia talouspoliittisia avauksia. Republikaanien ehdokas Donald Trump ehdotti vastikään 20 prosentin tuontitulleja kaikille maille ja 60 prosentin tulleja Kiinalle. Toteutuessaan tämä politiikka olisi haitallista paitsi Yhdysvalloille, se aiheuttaisi myös päänvaivaa ympäri maailman. Suomelle korkea tuontitulli olisi erityisen huono asia, koska Suomi on erityisen riippuvainen kansainvälisestä kaupasta ja Yhdysvallat on yksi Suomen tärkeimmistä kauppakumppaneista. Demokraattipuolueen presidenttiehdokkaan Kamala Harrisin kauppapolitiikka olisi Trumpia miedompaa ja näin ollen suotuisampaa suomalaisille vientiyrityksille, arvioi Finnveran pääekonomisti Mauri Kotamäki.
Pohjois-Suomen aluekatsaus 1–6/2024: Finnveran rahoitus kasvaa Pohjois-Suomessa – Lappi erottuu positiivisesti22.8.2024 10:33:57 EEST | Tiedote
Finnveran rahoitus Pohjois-Suomessa palautui alkuvuonna 2024 normaalille tasolle hiljaisen vuoden 2023 jälkeen. Rahoitus kasvoi erityisesti Lapissa, jossa Finnvera rahoitti alueen yrityksiä lähes kaksinkertaisesti edellisvuoteen verrattuna. Kainuussa yritysten rahoitustarpeet ovat laskussa, mutta mikroyritysten ja omistajanvaihdosten määrät ovat kasvussa. Rakennusalan matalasuhdanne kasvatti Pohjois-Pohjanmaan rahoitusta.
Kutsu: Finnveran aluekatsaus Lapin, Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan talouteen ja rahoitukseen torstaina 22.8. klo 10.3015.8.2024 13:13:16 EEST | Kutsu
Hyvä median edustaja, uutiset talouden epävarmuudesta ovat leimanneet alkuvuotta. Miten tämä näkyi Finnveran kotimaan rahoituksessa, investointien ja yrityskauppojen määrässä sekä yritysten näkymissä Lapissa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla? Entä miten matkailu on kehittynyt näillä alueilla? Tervetuloa seuraamaan Finnveran Pohjois-Suomen aluekatsauksen julkistusta torstaina 22.8.2024 kello 10.30 Teamsin välityksellä. Tilaisuudessa aluejohtaja Pasi Vartiainen kertoo Finnveran alkuvuoden kotimaan rahoituksen jakautumisesta, investointien ja yrityskauppojen määrästä sekä yritysten näkymistä kolmessa maakunnassa. Tilaisuus kestää noin tunnin. Ilmoitathan osallistumisestasi Johanna Norrenalle Finnveran viestintään johanna.norrena@finnvera.fi tai 040 8372 511 tiistaina 20.8. klo 16 mennessä. Lähetämme osallistujille Teams-linkin. Lämpimästi tervetuloa!
Rahoitus & kasvu -kesäkatsaus: Suomen kansainvälinen kilpailukyky on pudonnut vauhdilla – työtaistelut ja syksyn TES-kierros määrittelevät viennin kehitystä ja tulevaisuuden toimintaedellytyksiä26.7.2024 09:29:36 EEST | Tiedote
Suomen tavaraviennin kehitys peittosi koronapandemia-aikana niin EU-maiden keskiarvon kuin myös Ruotsin ja Tanskan. Suomi kuitenkin putosi vertailumaiden vauhdista pandemian jälkeen, ja ero näyttää kasvavan entisestään. Lyhyellä aikavälillä viennin kehitystä ovat nakertaneet selvästi kuluvan vuoden ja viime vuosien työtaistelut. Kilpailukyvyn kannalta tulevan syksyn TES-kierroksen päätöksillä voi olla kauaskantoiset vaikutukset vientiin, sanoo Finnveran kesäekonomisti Tuomas Suorsa. Myös geopolitiikalla ja edessä olevilla Yhdysvaltain presidentinvaaleilla on vähintään välilliset vaikutukset suomalaisiin vientiyrityksiin globaalin kaupan edellytysten kautta.
Finnveran Pauli Heikkilä toivoo rahoitusmarkkinoiden sääntelyn uudelleenarviointia ja Suomen talouden kurssin korjaamista vaalikaudet ylittävällä yhteistyöllä19.6.2024 09:15:05 EEST | Tiedote
− Tämä on ollut aivan huikea ajanjakso. Olen kiitollinen kokemuksista, joita eteen on tullut, ja ihmisistä, joiden kanssa olen saanut asioita hoitaa, sanoo Finnveran entinen toimitusjohtaja Pauli Heikkilä. Hän siirtyi 1.6.2024 lähes 20 vuoden toimitusjohtajuuden jälkeen Finnveran hallituksen neuvonantajaksi, jona hän toimii marraskuun 2024 loppuun saakka. Heikkilä on nähnyt globaalisti rahoitusmarkkinoiden heilahtavan kriisien myötä markkinarahoituksesta julkisen rahoituksen ääripäähän eikä pidä nykytilannetta hyvänä. Taustalla on sääntely, jonka toimivuutta on syytä arvioida uudelleen. Myös Suomen talouden kehitys vaatii muutosta, jotta yritykset, työllisyys ja tuottavuus saadaan kasvuun.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme