Pohjois-Suomen aluekatsaus 1–6/2024: Finnveran rahoitus kasvaa Pohjois-Suomessa – Lappi erottuu positiivisesti
Finnveran rahoitus Pohjois-Suomessa palautui alkuvuonna 2024 normaalille tasolle hiljaisen vuoden 2023 jälkeen. Rahoitus kasvoi erityisesti Lapissa, jossa Finnvera rahoitti alueen yrityksiä lähes kaksinkertaisesti edellisvuoteen verrattuna. Kainuussa yritysten rahoitustarpeet ovat laskussa, mutta mikroyritysten ja omistajanvaihdosten määrät ovat kasvussa. Rakennusalan matalasuhdanne kasvatti Pohjois-Pohjanmaan rahoitusta.
![""](/data/images/public/3752/70440299/3135da56-0c84-4add-9c9a-51f391ef84f4-w_720.jpg)
Finnveran myönsi rahoitusta pohjoissuomalaisille yrityksille alkuvuonna yhteensä 69 miljoonaa euroa, mikä on 33 prosenttia edellisvuoden vertailukautta enemmän. Rahoitus kasvoi erityisesti Lapissa, yhteensä 17 miljoonaan euroon, kasvua oli 94 prosenttia edellisvuoteen. Kainuu oli kolmesta maakunnasta ainoa, jossa rahoitus supistui (-36 prosenttia).
– Lappi erottuu tällä hetkellä myönteisesti niin Pohjois-Suomen sisällä kuin myös valtakunnallisesti. Kun muualla kasvu on parhaimmillaankin vaisua, Lapissa talouden aktiviteetti näyttäytyy monella tapaa vahvana, sanoo Finnveran Pohjois-Suomen aluejohtaja Pasi Vartiainen.
Finnveran rahoitusta käytettiin investointien käynnistämiseen, omistajanvaihdoksiin sekä käyttöpääomatarpeisiin. Rahoituksella on paikattu erityisesti teollisuuden suhdannekuoppaa. Finnveran rahoituksella saatiin aikaiseksi yhteensä 67 miljoonan arvosta investointeja, mikä on 27 prosenttia edellisvuoden vertailukautta enemmän.
– Kasvusta vastasivat erityisesti mikro- ja pienyritykset, jotka ovat rohkaistuneet investoimaan, jatkaa Vartiainen.
Alueellisesti kasvua selittää Lapin vahva veto, jossa rahoitettujen investointien arvo liki kolminkertaistui edellisvuoden 12 miljoonasta eurosta 32 miljoonaan euroon. Kainuussa (-31 prosenttia) ja Pohjois-Pohjanmaalla (-10 prosenttia) rahoitettujen investointien arvo sen sijaan laski edellisvuodesta. Investointien kasvusta vastasi eniten matkailuala. Myös liike-elämän palveluissa ja kaupan ja kuluttajapalveluiden alalla oli kasvua yhteensä noin 13 miljoonaa euroa. Teollisuuden investoinnit sen sijaan supistuivat rajusti.
Rakennusalan matalasuhdanne koettelee Pohjois-Pohjanmaata
Pohjois-Pohjanmaalla Finnvera rahoitti yrityksiä 36 prosenttia edellisvuotta enemmän 47 miljoonalla eurolla. Useilla teollisuuden toimialoilla on suhdannetilanteen vuoksi jouduttu paikkaamaan kassaa käyttöpääomarahoituksella. Maakunnassa on paljon rakennusteollisuuden yrityksiä, joita koettelee erityisesti talorakentamisen poikkeuksellinen matalasuhdanne. Finnveran ei rahoita perustajaurakointia, mutta monia alan alihankkijoita ja esimerkiksi rakennusmateriaalivalmistajia. Myös Finnverassa on tehty osalle alan yrityksistä maksujärjestelyjä, joilla on pystytty järjestelemään lisäaikaa suhdanteen yli pääsemiseksi.
– Toistaiseksi on nähty vain vähän suuria alan konkursseja, mutta tilanteen pitkittyessä voi tilanne muuttua kestämättömäksi osalle yrityksistä, sanoo Pasi Vartiainen.
Investointeja käynnistettiin Pohjois-Pohjanmaalla hiukan edellisvuotta vähemmän. Erityisesti matkailualalla on käynnistelty uusia investointeja Koillismaan matkailukeskuksissa, joihin heijastuu positiivisesti Lapin matkailun hyvä veto.
Kainuun rahoitustarpeet laskussa, mikroyritysten ja omistajanvaihdosten määrä kasvussa
Finnveran myöntämä rahoitus Kainuun alueella on jatkanut laskuaan ja alkuvuonna rahoitusta myönnettiin 6 miljoonaa euroa (10), mikä on 36 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. Alueella erityisesti teollisuuden rahoitustarpeet ovat vähentyneet ja alkuvuonna matkailualallakaan ei ole ollut suurempia rahoitustarpeita.
– Myönteistä on kuitenkin, että kappalemääräinen myöntö on kasvanut edellisvuodesta 28 prosenttia eli erityisesti mikroyritysten rahoitustarpeissa on nähty viriämistä. Tämän lisäksi omistajanvaihdoksia tehtiin jo vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla enemmän kuin koko vuoden aikana verrattuna vuosiin 2020–2023, jatkaa Vartiainen.
Meri-Lapin pk-yritykset aktiivisia: Finnveran rahoitus kasvoi merkittävästi
Lapin suhdannenäkymät ovat erittäin valoisat ja se näkyy myös myönteisesti Finnveran rahoituksessa. Finnvera myönsi alueelle rahoitusta yhteensä 17 miljoonaa, kasvua 94 prosenttia edellisvuoteen verrattuna, joskin vertailuvuosi 2023 oli harvinaisen hiljainen vuosi rahoituksen suhteen.
– Tämän vuoden myöntö on melko tavanomainen suhteessa edellisvuosiin. Rahoituksesta reilu kolmasosa suuntautui matkailualalle, mikä on tavanomaista pienempi osuus. Lapissa teollisuusyritysten rahoitustarpeet ovat kasvaneet ja etenkin Meri-Lapin teollisuuden pk-yrityksissä aktiviteetti on hyvä. Niitä tukevat Ruotsin puolella tehtävät suurinvestoinnit. Lapin suhdannenäkymät ovat kokonaisuutena erittäin valoisat, sanoo Pasi Vartiainen.
Matkailun investointeja ajaa vaje majoituskapasiteetista
Lapin matkailussa on käynnistynyt uusi investointiaalto, jonka kiivaimmat vaiheet tulevat olemaan todennäköisimmin vuosina 2025 ja 2026. Investointeja ajaa vaje majoituskapasiteetista useilla matkailupaikkakunnilla.
– Odotuksissa on myös, että tulevina vuosina nähdään rakennettavan ensimmäisiä uudenlaisia isoja resortteja, jotka toimivat ympärivuotisesti. Jos Lapin matkailu muuttuu yhä enemmän ympärivuotiseksi, muuttaa se myös työvoiman tarpeita, jonka seurauksena ala ei käytä yhtä paljon kausityövoimaa, vaan syntyy pysyviä työpaikkoja. Tällä voi olla merkittäviä positiivisia vaikutuksia useiden paikkakuntien väestökehitykseen pidemmällä aikavälillä, pohtii Vartiainen.
Kainuun matkailun potentiaali on vielä suurelta osin kansainvälisten markkinoiden osalta hyödyntämättä. Tällä hetkellä näyttää kuitenkin lupaavalta sen suhteen, että Lapin matkailuvirtoja saadaan tulevina kausina saada yhä enemmän Kainuuseen. Kainuulla on mahdollisuuksia tarjota hyvin samanlaisia elämyksiä kuin Lapillakin kansainvälisen matkailijan näkökulmasta, mutta jää nähtäväksikuinka paljon matkailijoita maakuntaan saadaan, osaavatko kainuulaiset yritykset palvella heidän tarpeitaan ja syntyykö tästä kannattavaa liiketoimintaa.
Omistajanvaihdosten rahoitus kasvoi reippaasti
Omistajanvaihdosten rahoitus kasvoi reippaasti hyvin hiljaisen vuoden 2023 jälkeen. Finnvera rahoitti omistajavaihdoksia Pohjois-Suomessa yhteensä 7 miljoonan arvosta, mikä on 72 prosenttia edellisvuotta enemmän. Kappalemääräisesti tämä mahdollisti 52:n yrityksen omistajanvaihdoksen, kasvua +37 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
– Tilannetta selittää, että vuodelta 2023 siirtyi kauppoja toteutettavaksi vuoden 2024 puolella. Pohjois-Suomessa omistajanvaihdoksia tehdään keskimääräistä velkavetoisemmin, joten vuoden 2023 korkojen nousu viivästytti kauppojen syntymistä ja korkojen vakiinnuttua 4 prosentin alapuolelle vuonna 2024, on omistajanvaihdoksia saatu vietyä maaliin, toteaa Vartiainen.
Pohjois-Suomen maakuntien suhdannenäkymät ovat moninaiset
Suhdannenäkymät vaihtelevat Pohjois-Suomen maakunnissa. Lapissa matkailun erittäin vahva veto säteilee myös muille toimialoille kuten rakentamiseen ja tämän lisäksi teollisuudessa on myös muuta maata parempi suhdannetilanne. Tällä hetkellä on vaikea nähdä positiiviselle kehitykselle suuria esteitä, sillä matkailualan uusi investointiaalto on vielä alkutekijöissään.
– Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla tilanne on harmaampi. Pohjois-Pohjanmaan rakentamiseen nojaava teollisuus pyrkii suhdannekuopan yli, mutta tällä hetkellä näyttää siltä, että suhdanteen kääntymistä joudutaan odottamaan vielä ensi vuoteen. Pohjois-Pohjanmaalla positiivista näkymää tuovat pidemmällä aikavälillä ensimmäiset uutiset vetylaitosinvestoinneista, jotka voivat tuoda positiivisen investointikierteen maakuntaan heijastuen uusina tuulivoimainvestointeina sekä teollisina investointeina. Kainuussa teollisuuden pk-yrityksissä tilanne näyttäytyy melko vakaana, mutta tälle vuodelle ei ole merkittävää kasvua näköpiirissä. Matkailuala Kainuussa ei näytä ainakaan vielä tekevän suurempia investointeja, kertoo Pasi Vartiainen.
Lisätiedot:
Pasi Vartiainen, aluejohtaja, Pohjois-Suomi, Finnvera, puh. 029 460 2805, etunimi.sukunimi@finnvera.fi
Liite: Pohjois-Suomen aluekatsaus 1–6/2024 (PDF)
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pasi Vartiainen, aluejohtaja, Pohjois-Suomi, Finnvera, puh. 029 460 2805, etunimi.sukunimi@finnvera.fi
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
Finnvera tarjoaa rahoitusta yritystoiminnan alkuun, kasvuun ja kansainvälistymiseen sekä viennin riskeiltä suojautumiseen. Vahvistamme suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä tarjoamalla lainoja, takauksia ja vienninrahoituspalveluja. Finnvera jakaa rahoitukseen sisältyvää riskiä muiden rahoittajien kanssa. Finnvera on valtion omistama erityisrahoittaja ja Suomen vientitakuulaitos Export Credit Agency (ECA). www.finnvera.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Finnvera Oyj
Finnveran Mauri Kotamäki: Donald Trumpin tuontitullipuheet herättävät huolta suomalaisviejissä – ”Vaikuttaa käsittämättömän huonolta talouspolitiikalta”23.8.2024 09:17:30 EEST | Tiedote
Vaalihuuma nousee Yhdysvalloissa, ja ehdokkaat ovat jo ehtineet tehdä konkreettisia talouspoliittisia avauksia. Republikaanien ehdokas Donald Trump ehdotti vastikään 20 prosentin tuontitulleja kaikille maille ja 60 prosentin tulleja Kiinalle. Toteutuessaan tämä politiikka olisi haitallista paitsi Yhdysvalloille, se aiheuttaisi myös päänvaivaa ympäri maailman. Suomelle korkea tuontitulli olisi erityisen huono asia, koska Suomi on erityisen riippuvainen kansainvälisestä kaupasta ja Yhdysvallat on yksi Suomen tärkeimmistä kauppakumppaneista. Demokraattipuolueen presidenttiehdokkaan Kamala Harrisin kauppapolitiikka olisi Trumpia miedompaa ja näin ollen suotuisampaa suomalaisille vientiyrityksille, arvioi Finnveran pääekonomisti Mauri Kotamäki.
Itä-Suomen aluekatsaus 1–6/2024: Finnveran rahoituksen kasvu taittui Itä-Suomen alueella – haasteet hidastavat pk-yritysten investointeja21.8.2024 09:11:09 EEST | Tiedote
Finnveran Pohjois-Savon, Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Keski-Suomen yrityksille myöntämän rahoituksen kasvu taittui ja oli tammi–kesäkuussa alimmalla tasollaan viiteen vuoteen. Haastava korko- ja toimintaympäristö vaikutti merkittävästi investointeihin, ja myönnetyn rahoituksen määrä laski neljänneksen edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Viime vuoden voimakas rahoituksen kasvu romahti erityisesti teollisuuden toimialalla, ja myös omistajanvaihdosten alamäki jatkuu. Etelä-Savon ja Keski-Suomen maakunnat olivat kuitenkin alkuvuoden aikana ilonaiheita Finnveran Itä-Suomen alueen viennin rahoituksessa.
Kutsu: Finnveran aluekatsaus Lapin, Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan talouteen ja rahoitukseen torstaina 22.8. klo 10.3015.8.2024 13:13:16 EEST | Kutsu
Hyvä median edustaja, uutiset talouden epävarmuudesta ovat leimanneet alkuvuotta. Miten tämä näkyi Finnveran kotimaan rahoituksessa, investointien ja yrityskauppojen määrässä sekä yritysten näkymissä Lapissa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla? Entä miten matkailu on kehittynyt näillä alueilla? Tervetuloa seuraamaan Finnveran Pohjois-Suomen aluekatsauksen julkistusta torstaina 22.8.2024 kello 10.30 Teamsin välityksellä. Tilaisuudessa aluejohtaja Pasi Vartiainen kertoo Finnveran alkuvuoden kotimaan rahoituksen jakautumisesta, investointien ja yrityskauppojen määrästä sekä yritysten näkymistä kolmessa maakunnassa. Tilaisuus kestää noin tunnin. Ilmoitathan osallistumisestasi Johanna Norrenalle Finnveran viestintään johanna.norrena@finnvera.fi tai 040 8372 511 tiistaina 20.8. klo 16 mennessä. Lähetämme osallistujille Teams-linkin. Lämpimästi tervetuloa!
Rahoitus & kasvu -kesäkatsaus: Suomen kansainvälinen kilpailukyky on pudonnut vauhdilla – työtaistelut ja syksyn TES-kierros määrittelevät viennin kehitystä ja tulevaisuuden toimintaedellytyksiä26.7.2024 09:29:36 EEST | Tiedote
Suomen tavaraviennin kehitys peittosi koronapandemia-aikana niin EU-maiden keskiarvon kuin myös Ruotsin ja Tanskan. Suomi kuitenkin putosi vertailumaiden vauhdista pandemian jälkeen, ja ero näyttää kasvavan entisestään. Lyhyellä aikavälillä viennin kehitystä ovat nakertaneet selvästi kuluvan vuoden ja viime vuosien työtaistelut. Kilpailukyvyn kannalta tulevan syksyn TES-kierroksen päätöksillä voi olla kauaskantoiset vaikutukset vientiin, sanoo Finnveran kesäekonomisti Tuomas Suorsa. Myös geopolitiikalla ja edessä olevilla Yhdysvaltain presidentinvaaleilla on vähintään välilliset vaikutukset suomalaisiin vientiyrityksiin globaalin kaupan edellytysten kautta.
Finnveran Pauli Heikkilä toivoo rahoitusmarkkinoiden sääntelyn uudelleenarviointia ja Suomen talouden kurssin korjaamista vaalikaudet ylittävällä yhteistyöllä19.6.2024 09:15:05 EEST | Tiedote
− Tämä on ollut aivan huikea ajanjakso. Olen kiitollinen kokemuksista, joita eteen on tullut, ja ihmisistä, joiden kanssa olen saanut asioita hoitaa, sanoo Finnveran entinen toimitusjohtaja Pauli Heikkilä. Hän siirtyi 1.6.2024 lähes 20 vuoden toimitusjohtajuuden jälkeen Finnveran hallituksen neuvonantajaksi, jona hän toimii marraskuun 2024 loppuun saakka. Heikkilä on nähnyt globaalisti rahoitusmarkkinoiden heilahtavan kriisien myötä markkinarahoituksesta julkisen rahoituksen ääripäähän eikä pidä nykytilannetta hyvänä. Taustalla on sääntely, jonka toimivuutta on syytä arvioida uudelleen. Myös Suomen talouden kehitys vaatii muutosta, jotta yritykset, työllisyys ja tuottavuus saadaan kasvuun.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme