Finnveran Mauri Kotamäki: Donald Trumpin tuontitullipuheet herättävät huolta suomalaisviejissä – ”Vaikuttaa käsittämättömän huonolta talouspolitiikalta”
Vaalihuuma nousee Yhdysvalloissa, ja ehdokkaat ovat jo ehtineet tehdä konkreettisia talouspoliittisia avauksia. Republikaanien ehdokas Donald Trump ehdotti vastikään 20 prosentin tuontitulleja kaikille maille ja 60 prosentin tulleja Kiinalle. Toteutuessaan tämä politiikka olisi haitallista paitsi Yhdysvalloille, se aiheuttaisi myös päänvaivaa ympäri maailman. Suomelle korkea tuontitulli olisi erityisen huono asia, koska Suomi on erityisen riippuvainen kansainvälisestä kaupasta ja Yhdysvallat on yksi Suomen tärkeimmistä kauppakumppaneista. Demokraattipuolueen presidenttiehdokkaan Kamala Harrisin kauppapolitiikka olisi Trumpia miedompaa ja näin ollen suotuisampaa suomalaisille vientiyrityksille, arvioi Finnveran pääekonomisti Mauri Kotamäki.
![Finnveran pääekonomisti Mauri Kotamäki.](/data/images/public/3752/70442951/c0529ff0-bb68-4dfe-9653-a0a2e7a6aaad-w_720.jpg)
Viime vuosina Ruotsi ja Yhdysvallat ovat vuorotelleet Suomen tärkeimpänä viennin kohdemaana tavaraviennin arvolla mitattuna. Suomen tavaravienti Yhdysvaltoihin oli vuonna 2023 noin 8,5 miljardia euroa.
”Demokraattien ehdokas Kamala Harris ei kannata yleisiä tuontitulleja. Kauppapolitiikka olisi tältä osin selvästi Trumpia miedompaa – mitä voi pitää talouden kannalta hyvänä asiana. Todennäköisesti myös Harris haluaisi jatkaisi Joe Bidenin tiukkaa linjaa Kiinaa kohtaan”, pääekonomisti Mauri Kotamäki sanoo.
”Eivät Yhdysvaltain nykyisetkään tuontitullit ole taloudellisesta näkökulmasta ilmiselvästi kannatettavia, mutta toimitusketjuriskeihin ja geopolitiikkaan liittyen ne ovat sentään ymmärrettäviä”, hän jatkaa.
”Kiinasta on tullut liian suuri” – Kiinan talousmalli on kestämätön
Mauri Kotamäki muistuttaa, että Kiinan omat poliittiset toimet ovat kauppariitojen takana.
”Kiina on tukenut omaa teollisuuttaan ja siten aiheuttanut globaalin markkinahäiriön. Kiinasta on yksinkertaisesti tullut liian suuri, jotta trendi voisi enää jatkua ilman vastatoimenpiteitä. Kaiken lisäksi Kiinan talousmalli ei ole kestävä Kiinan omastakaan näkökulmasta. Kaikille osapuolille olisi parempi, jos Kiina ottaisi askeleen kohti markkinataloutta ja alkaisi asteittain purkamaan keskusjohtoisuutta. Se, kuinka todennäköistä politiikan muutos olisi, on asia erikseen”, Kotamäki summaa.
Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota on ollut tapetilla jo vuosia ja siihen liittyen on keskusteltu tuontitulleista, joita sekä republikaanit että demokraatit kannattavat. Presidenttiehdokkaiden välillä on kuitenkin eroja tavassa, jolla tuontitullit implementoitaisiin.
Kotamäen mukaan Trumpin määrittelemä tuontitulli saattaisi vahvistaa dollarin arvoa. Valuuttakurssin vahvistuminen vähentäisi tuontitullin tavoiteltua vaikutusta ja heikentäisi Yhdysvaltain talouden hintakilpailukykyä.
”Valuuttakurssivaikutuksen lisäksi tuontitulli heikentäisi yhdysvaltalaisten yritysten kilpailukykyä ja kiihdyttäisi inflaatiota, koska yhdysvaltalaisyritysten käyttämien välipanosten hinta nousisi. Tuontitullien kustannukset päätyisivät siis lopulta yhdysvaltalaisten yritysten ja kuluttajien kontolle”, Kotamäki sanoo.
Tuontitullit johtaisivat vastareaktioon – ”Kumpikaan ehdokkaista ei tule saamaan ohjelmaansa läpi ilman poliittista kalabaliikkia”
Negatiivinen vaikutus olisi sekin, että monet muut maat asettaisivat todennäköisesti vastatulleja yhdysvaltalaisia tuotteita vastaan, mikä edelleen haittaisi Yhdysvaltain taloutta.
”Kaiken kaikkiaan Trumpin 20 prosentin tuontitulli vaikuttaa käsittämättömän huonolta talouspolitiikalta. Kansainvälinen kauppa kärsisi, kun maiden välille nousisi tulleja ja lopulta kaikilla menisi huonommin, kuin alkupisteessä. On myös lähes käsittämätöntä, miksi Trump haluaisi asettaa tulleja Yhdysvaltain läheisille liittolaisille, joiden kanssa kannattaisi päinvastoin käydä enemmän kauppaa”, Kotamäki sanoo.
Maailman on sopeuduttava marraskuisten presidentinvaalien tulokseen - oli äänestystulos mikä tahansa.
”Asioihin, joihin emme voi vaikuttaa, on vain sopeuduttava. Tämä pätee myös Yhdysvaltain politiikkaan. Toisaalta presidentinvaalit käydään puheiden kautta, ja puheet ovat vasta puheita. Lopulta politiikan implementointi eli teot painavat ja kertovat, mikä on mahdollista ja mikä ei. Kumpikaan ehdokkaista ei tule saamaan ohjelmaansa läpi ilman poliittista kalabaliikkia”, Kotamäki toteaa.
Lisää aiheesta:
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Mauri Kotamäki, pääekonomisti, Finnvera, puh. 029 460 2878, etunimi.sukunimi@finnvera.fi
Kuvat
![Finnveran pääekonomisti Mauri Kotamäki.](/data/images/public/3752/70442951/7e99ac52-09c9-49b5-a53b-54af3d1687be-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
Finnvera tarjoaa rahoitusta yritystoiminnan alkuun, kasvuun ja kansainvälistymiseen sekä viennin riskeiltä suojautumiseen. Vahvistamme suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä tarjoamalla lainoja, takauksia ja vienninrahoituspalveluja. Finnvera jakaa rahoitukseen sisältyvää riskiä muiden rahoittajien kanssa. Finnvera on valtion omistama erityisrahoittaja ja Suomen vientitakuulaitos Export Credit Agency (ECA). www.finnvera.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Finnvera Oyj
Pohjois-Suomen aluekatsaus 1–6/2024: Finnveran rahoitus kasvaa Pohjois-Suomessa – Lappi erottuu positiivisesti22.8.2024 10:33:57 EEST | Tiedote
Finnveran rahoitus Pohjois-Suomessa palautui alkuvuonna 2024 normaalille tasolle hiljaisen vuoden 2023 jälkeen. Rahoitus kasvoi erityisesti Lapissa, jossa Finnvera rahoitti alueen yrityksiä lähes kaksinkertaisesti edellisvuoteen verrattuna. Kainuussa yritysten rahoitustarpeet ovat laskussa, mutta mikroyritysten ja omistajanvaihdosten määrät ovat kasvussa. Rakennusalan matalasuhdanne kasvatti Pohjois-Pohjanmaan rahoitusta.
Itä-Suomen aluekatsaus 1–6/2024: Finnveran rahoituksen kasvu taittui Itä-Suomen alueella – haasteet hidastavat pk-yritysten investointeja21.8.2024 09:11:09 EEST | Tiedote
Finnveran Pohjois-Savon, Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Keski-Suomen yrityksille myöntämän rahoituksen kasvu taittui ja oli tammi–kesäkuussa alimmalla tasollaan viiteen vuoteen. Haastava korko- ja toimintaympäristö vaikutti merkittävästi investointeihin, ja myönnetyn rahoituksen määrä laski neljänneksen edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Viime vuoden voimakas rahoituksen kasvu romahti erityisesti teollisuuden toimialalla, ja myös omistajanvaihdosten alamäki jatkuu. Etelä-Savon ja Keski-Suomen maakunnat olivat kuitenkin alkuvuoden aikana ilonaiheita Finnveran Itä-Suomen alueen viennin rahoituksessa.
Kutsu: Finnveran aluekatsaus Lapin, Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan talouteen ja rahoitukseen torstaina 22.8. klo 10.3015.8.2024 13:13:16 EEST | Kutsu
Hyvä median edustaja, uutiset talouden epävarmuudesta ovat leimanneet alkuvuotta. Miten tämä näkyi Finnveran kotimaan rahoituksessa, investointien ja yrityskauppojen määrässä sekä yritysten näkymissä Lapissa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla? Entä miten matkailu on kehittynyt näillä alueilla? Tervetuloa seuraamaan Finnveran Pohjois-Suomen aluekatsauksen julkistusta torstaina 22.8.2024 kello 10.30 Teamsin välityksellä. Tilaisuudessa aluejohtaja Pasi Vartiainen kertoo Finnveran alkuvuoden kotimaan rahoituksen jakautumisesta, investointien ja yrityskauppojen määrästä sekä yritysten näkymistä kolmessa maakunnassa. Tilaisuus kestää noin tunnin. Ilmoitathan osallistumisestasi Johanna Norrenalle Finnveran viestintään johanna.norrena@finnvera.fi tai 040 8372 511 tiistaina 20.8. klo 16 mennessä. Lähetämme osallistujille Teams-linkin. Lämpimästi tervetuloa!
Rahoitus & kasvu -kesäkatsaus: Suomen kansainvälinen kilpailukyky on pudonnut vauhdilla – työtaistelut ja syksyn TES-kierros määrittelevät viennin kehitystä ja tulevaisuuden toimintaedellytyksiä26.7.2024 09:29:36 EEST | Tiedote
Suomen tavaraviennin kehitys peittosi koronapandemia-aikana niin EU-maiden keskiarvon kuin myös Ruotsin ja Tanskan. Suomi kuitenkin putosi vertailumaiden vauhdista pandemian jälkeen, ja ero näyttää kasvavan entisestään. Lyhyellä aikavälillä viennin kehitystä ovat nakertaneet selvästi kuluvan vuoden ja viime vuosien työtaistelut. Kilpailukyvyn kannalta tulevan syksyn TES-kierroksen päätöksillä voi olla kauaskantoiset vaikutukset vientiin, sanoo Finnveran kesäekonomisti Tuomas Suorsa. Myös geopolitiikalla ja edessä olevilla Yhdysvaltain presidentinvaaleilla on vähintään välilliset vaikutukset suomalaisiin vientiyrityksiin globaalin kaupan edellytysten kautta.
Finnveran Pauli Heikkilä toivoo rahoitusmarkkinoiden sääntelyn uudelleenarviointia ja Suomen talouden kurssin korjaamista vaalikaudet ylittävällä yhteistyöllä19.6.2024 09:15:05 EEST | Tiedote
− Tämä on ollut aivan huikea ajanjakso. Olen kiitollinen kokemuksista, joita eteen on tullut, ja ihmisistä, joiden kanssa olen saanut asioita hoitaa, sanoo Finnveran entinen toimitusjohtaja Pauli Heikkilä. Hän siirtyi 1.6.2024 lähes 20 vuoden toimitusjohtajuuden jälkeen Finnveran hallituksen neuvonantajaksi, jona hän toimii marraskuun 2024 loppuun saakka. Heikkilä on nähnyt globaalisti rahoitusmarkkinoiden heilahtavan kriisien myötä markkinarahoituksesta julkisen rahoituksen ääripäähän eikä pidä nykytilannetta hyvänä. Taustalla on sääntely, jonka toimivuutta on syytä arvioida uudelleen. Myös Suomen talouden kehitys vaatii muutosta, jotta yritykset, työllisyys ja tuottavuus saadaan kasvuun.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme