Sairauspoissaolot mielenterveyssyistä maksavat menetettynä työpanoksena yli miljardi euroa vuodessa
Pitkien mielenterveysperusteisten sairauspoissaolojen vuoksi menetettiin Suomessa arviolta 5,8 miljoonaa työpäivää tai 26 000 henkilötyövuotta vuonna 2023. Menetettyjen päivien kustannus oli laskutavasta riippuen vähintään miljardi euroa. Kustannukset ovat kasvaneet huomattavasti kymmenessä vuodessa.
![Kuvio%3A%20Mielenterveysperusteisten%20sairauspoissaolojen%20vuoksi%20menetetyn%20ty%F6panoksen%20kustannukset%20vuosina%202010%u20132023.%20Yhden%20p%E4iv%E4n%20kustannus%20laskettu%20Kelan%20sairausp%E4iv%E4rahan%20saajatiedoista%20%28vuoden%202023%20rahassa%2C%20arvio.%29%20Kuvasta%20n%E4kee%2C%20ett%E4%20menetetyn%20ty%F6panoksen%20kustannukset%20mielenterveysperusteisten%20pitkien%20sairauspoissaolojen%20ajalta%20ovat%20v%E4hint%E4%E4n%20miljardi%20euroa%20vuodessa.](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69820426/70448238/e1425d27-9f1b-4ba9-8849-320ccdaf1952-w_720.png)
Sairauspoissaolot mielenterveyden häiriöiden perusteella ovat yleistyneet huomattavasti viime vuosina. Nykyisin useampi kuin joka kolmas Kelan korvaama sairauspoissaolopäivä perustuu mielenterveyden häiriöön.
Mielenterveysperusteisten sairauspoissaolojen yleistyminen tarkoittaa myös sitä, että niiden vuoksi menetetyn työpanoksen määrä ja kustannukset ovat kasvaneet merkittävästi.
Kela korvaa sairauspäivärahalla työikäisten suhteellisen pitkiä, vähintään kymmenen arkipäivää kestäviä sairauspoissaoloja. Osasairauspäivärahaa voidaan maksaa, jos sairastunut vähentää työntekoa puoleen.
Jopa yli 7 miljoonaa menetettyä työpäivää
Mielenterveyden häiriöiden perusteella menetettiin lähes kuusi miljoonaa työpäivää pitkien sairauspoissaolojen ajalta. Vuosiksi muunnettuna määrä vastaa sitä, että 26 000 täyspäiväisesti työskentelevää henkilöä olisi poissa töistä koko vuoden.
Jos lisäksi arvioidaan, että noin viidennes kaikista mielenterveysperusteisista sairauspoissaolopäivistä kertyisi lyhyiden eli sairauspäivärahan omavastuurajan alle jäävien sairauspoissaolojen aikana, menetettyjen työpäivien määrä kasvaisi yli seitsemään miljoonaan päivään. Lyhyistä sairauspoissaoloista, joista Kela ei maksa sairauspäivärahaa, ei kuitenkaan ole kattavaa kansallista rekisteritietoa, joten laskelma perustuu arvioon.
– Mielenterveysperusteisten pitkien sairauspoissaolojen vuoksi menetettiin viime vuonna yli kaksi miljoonaa työpäivää enemmän kuin kymmenen vuotta aiemmin. Työpaikoilla ja yhteiskunnassa laajemmin olisi syytä pyrkiä tukemaan työkykyä niin, että huolestuttava kehitys kääntyisi laskuun, sanoo Kelan tutkimusprofessori Jenni Blomgren.
![Kuvio%3A%20Mielenterveysperusteisten%20sairauspoissaolojen%20vuoksi%20menetettyjen%20ty%F6p%E4ivien%20m%E4%E4r%E4%20vuosina%202010%u20132023%20%28arvio%29.%20Kuvasta%20n%E4kee%2C%20ett%E4%20mielenterveysperusteisten%20pitkien%20sairauspoissaolojen%20ajalta%20menetet%E4%E4n%20l%E4hes%206%20miljoonaa%20ty%F6p%E4iv%E4%E4%20vuodessa.](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69820426/70448238/faa0996a-7ded-4ef2-bf5d-1e8edb784ac7-w_720.png)
Yhden menetetyn työpäivän kustannus lasketaan sadoissa euroissa
Menetetyn työpanoksen kustannus tarkoittaa sitä, minkä arvoinen työpanos jää saamatta, kun henkilö on työkyvytön eikä töissä. Kustannusta arvioidaan usein henkilölle maksetun palkan perusteella. Tässä laskelmassa on käytetty laskennallisia vuosittaisia palkkakuluja, jotka on kerrottu sivukulukertoimella 1,3 ja sitten jaettu laskennallisten vuosittaisten työpäivien määrällä.
Tällä tavalla laskettu kustannus yhtä menetettyä työpäivää kohden oli mielenterveyden häiriön perusteella Kelan sairauspäivärahaa saaneilla keskimäärin 176 euroa ja osasairauspäivärahaa saaneilla 237 euroa. Kaikilla palkansaajilla puolestaan menetetyn työpäivän kustannus olisi samalla laskutavalla keskimäärin 271 euroa.
Menetetyn työpäivän kustannus voidaan arvioida vain karkeasti, koska todellisuudessa kustannuksia aiheutuu niin monenlaisia. Tässä laskelmassa ei ole voitu huomioida välillisiä kustannuksia kuten sijaisten rekrytointi- ja koulutuskustannuksia, lähityöyhteisön heikentynyttä tuottavuutta tai kustannuksia terveyspalveluiden järjestämisestä.
– Todellinen kustannus menetetyistä työpäivistä on luultavasti vielä suurempi kuin meidän laskelmassamme. Laskelmaa onkin syytä pitää ennen kaikkea arviona kokonaiskustannusten suuruusluokasta, sanoo sosiaali- ja terveysministeriön erityisasiantuntija Mikko Rissanen.
Mielenterveysperusteisten sairauspoissaolojen vuoksi menetetystä työpanoksesta yhteensä miljardikustannukset
Mielenterveysperusteisten pitkien sairauspoissaolojen menetetyt kustannukset ovat viime vuosien aikana olleet hieman yli miljardi euroa vuodessa, jos kustannus lasketaan sairauspäivärahan saajien tulojen mukaan. Kustannukset ovat kymmenessä vuodessa kasvaneet melkein puolella miljardilla eurolla, lähes 90 prosentilla, kun inflaatio huomioidaan.
Aivan viime vuosina mielenterveysperusteisten sairauspoissaolojen menetetyn työpanoksen kustannukset eivät ole enää kasvaneet.
– Kustannusten kasvu johtuu pääosin siitä, että menetettyjen työpäivien määrä on kasvanut merkittävästi vuoden 2016 jälkeen. Reaalisten kustannusten tasautuminen viimeisten vuosien aikana johtuu puolestaan siitä, että vaikka menetettyjen työpäivien määrä on edelleen kasvanut, palkat ovat kasvaneet inflaatiota hitaammin, kertoo Blomgren.
Työkyvyn ja mielenterveyden tuki hyödyttää kaikkia
Osansa menetetystä työpanoksesta maksavat ainakin työnantajat, sosiaalivakuutuksen rahastot, valtio ja kunnat sekä poissaolijat itse. Niin työnantajat, kansalaiset kuin koko yhteiskunta hyötyvät siitä, jos mielenterveysperusteisia sairauspoissaoloja voidaan ehkäistä.
– Mielenterveyden ja työkyvyn tukeminen on tärkeää paitsi inhimillisesti yksilöille, myös yhteiskunnalle. Kyseessä on merkittävä määrä työpanosta, joka nyt menetetään joka vuosi, huomauttaa Rissanen.
Lisätietoa
Laskelmaa ja siihen liittyviä oletuksia on kuvailtu tarkemmin Kelan tutkimusblogissa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jenni BlomgrenTutkimusprofessoriKela
Puh:020 634 1893etunimi.sukunimi@kela.fiMikko RissanenErityisasiantuntijasosiaali- ja terveysministeriö
Puh:050 360 3868etunimi.sukunimi@gov.fiKelan viestintäKelan viestinnän mediapuhelin palvelee arkisin klo 9–16. Numerossa ohjaamme haastattelupyyntöjä asiantuntijoillemme. Voit jättää haastattelupyynnön myös sähköpostitse.
Puh:020 634 7745viestinta@kela.fiKansaneläkelaitos (Kela) hoitaa Suomen sosiaaliturvaan kuuluvien perusturvaa eri elämäntilanteissa.
![](/data/images/public/69820426/70448238/e3a8fade-1c96-42d0-9136-6f4e4395c68f-w_780.png)
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kela/FPA
FPA valde Gofore som partner för att genomföra modellen med en enda ansökan28.8.2024 14:30:00 EEST | Tiedote
FPA främjar modellen med en enda ansökan i enlighet med den tidsplan som fastställts i regeringsprogrammet. FPA valde Gofore Abp som sin partner för genomförandet genom en konkurrensutsättning. Målet är att kunderna i framtiden enkelt kommer att kunna ansöka om flera olika förmåner med en och samma ansökan.
Kela valitsi Goforen kumppanikseen toteuttamaan yhden hakemuksen mallia28.8.2024 14:30:00 EEST | Tiedote
Kela edistää yhden hakemuksen mallia hallitusohjelman aikataulun mukaisesti. Kela valitsi kilpailutuksen kautta toteutuskumppaniksi Gofore Oyj:n. Tavoitteena on, että asiakas voi hakea jatkossa useita eri etuuksia helposti samalla hakemuksella.
Kela selects Gofore as partner for implementation of single benefit application model28.8.2024 14:30:00 EEST | Press release
Kela is working on a single benefit application model in accordance with the time frame set in the Government Programme. Through a competitive tendering process, Kela has selected Gofore Oyj as its partner for the implementation. The aim of the single benefit application service is that the customer can apply for several benefits using a single application form.
Anbudsförfarandet för den nya Tuike-familjerehabiliteringen har inletts28.8.2024 09:45:00 EEST | Tiedote
FPA har inlett ett anbudsförfarande för den nya Tuike-familjerehabiliteringen samt för utvecklingen av den. Tuike-familjerehabiliteringen är avsedd för familjer där barnet har insjuknat i en hjärtsjukdom eller i cancer, har genomgått eller väntar på en organtransplantation, eller har fått en traumatisk hjärnskada. Anbudsförfarandet är öppet till 12.9.2024.
Uuden Tuike-perhekuntoutuksen tarjouskilpailu on alkanut28.8.2024 09:45:00 EEST | Tiedote
Kela on käynnistänyt tarjouskilpailun, joka koskee uutta Tuike-perhekuntoutusta ja sen kehittämistyötä. Tuike-perhekuntoutus on tarkoitettu perheille, jossa lapsi on sairastunut sydänsairauteen tai syöpään, on saanut elinsiirron tai odottaa elinsiirtoa tai on saanut traumaattisen aivovamman. Tarjouskilpailu on avoinna 12.9.2024 saakka.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme