Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Helsingin yliopiston professori Olli Tahvosen mukaan Suomella arvioidaan olevan suuria vaikeuksia toteuttaa EU politiikassa määritellyt maankäyttösektorin ilmastovelvoitteet. Yksi syy tähän on metsien korkea hakkuutaso ja alentunut hiilinielu.
– Ongelman ratkaisemiseksi olisi löydettävä mahdollisimman edullisia keinoja metsien hiilinielujen ja -varastojen kasvattamiseksi. Tämä kysymys sisältyy myös EU:n ja YK:n ”Net Zero” -ilmastotavoitteisiin, joiden pyrkimyksenä on saavuttaa negatiivinen kasvihuonekaasujen päästötaso vuoden 2050 jälkeen. IPCC:n eli hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin mukaan yksi keskeinen keino tähän on juuri metsien hiilinielujen ja varastojen vahvistaminen sekä bioenergiapäästöjen tekninen eliminointi ”tulppaamalla piiput” ja varastoimalla hiili pois ilmakehästä, toteaa professori Olli Tahvonen Helsingin yliopiston Viikin kampuksen taloustieteen osastolta.
Tahvosen mukaan hiilinielujen ja -varastojen merkittävä kasvattaminen on mahdollista varsin alhaisin kustannuksin. Noin 30 prosentin lisäys nieluissa ja yli kaksinkertainen metsiin ja puutuotteisiin sitoutunut hiilivarasto on mahdollista saada aikaan kustannustasolla 20 euroa per sidottu hiilidioksiditonni. Vastaavasti päästöjen sitominen savukaasuista ja varastointi pois ilmakehästä maksaa nykyarvioiden mukaan noin 130 euroa per tonni.
Suurin hiilivarasto syntyy metsämaahan ja pienin puutuotteisiin
Optimoimalla harvennukset ja kiertoajat suurin hiilivarasto syntyy metsämaahan ja pienin puutuotteisiin. Harvennusten keventäminen lisää metsään jäävän kuolleen puuaineksen määrää. Tämä on edullista hiilen sidonnassa, koska hiili säilyy kuolleissa puissa ja metsämaassa pitempään pois ilmakehästä verrattuna puun nykyiseen käyttöön energiatuotannossa ja tuotteissa. Kuolleen puuaineksen lisäys tukee samalla metsien monimuotoisuutta. Kevyemmät harvennukset lisäävät metsien tiheyttä, jonka seurauksena luontainen uudistuminen ja metsien hoito jatkuvapeitteisinä kuitenkin vaikeutuu. Kiertoaikojen pidentäminen hallinnollisilla määräyksillä ilman rahallista tukea hiilinieluille aiheuttaa puuntuotantoa painottaville metsänomistajille rahallisia tappioita. Vaikutukset puuntuotannon pitkän aikavälin määriin ovat pieniä.
Luonnontieteellisessä tutkimuksessa metsien mahdollisimman suuri hiilivarasto ja merkitys ilmastonmuutoksen torjunnassa edellyttää tyypillisesti täydellistä pidättäytymistä hakkuista. Taloudellis-ekologinen ja uusiin koneoppimisalgoritmeihin perustuva optimointi kuitenkin paljasti, että pohjoisella havumetsävyöhykkeellä puhtaasti ilmastonmuutoksen torjunnan kannalta paras tulos voitaisiin saada aikaan avohakkuilla, hyvin pitkillä kiertoajoilla ja luopumalla ainoastaan harvennuksista.
Tahvonen toteaa, että Suomen hallituksen ilmastopolitiikka on nojaamassa päästöjen teknisessä talteenotossa saadun hiilen hyötykäyttöön, joka ei välttämättä lainkaan vähennä päästöjä. Tästä poikkeavasti Ruotsissa kehitetään hiilen teknistä talteenottoa ja varastointia Pohjanmeren öljykenttiin. Hiilinielujen ja –varastojen lisäyksellä, hiilen talteenotolla ja varastoinnilla voitaisiin päästä jopa kolmen hiilidiksiditonnin pysyvään vuotuiseen nieluun per metsähehtaari. Ongelma ruotsalaisissa kaavailuissa näyttää kuitenkin olevan, että mahdollisuus metsien hiilivarastojen kasvattamiseen jätetään huomiotta.
– Ilmastopolitiikan aiheuttamat muutospaineet metsäpolitiikalle on Suomessa koettu taloudellisena uhkana ja pyritty torjumaan. Kuitenkin metsien arvo luonnonvarana voi moninkertaistua hiilinielun ja -varastojen suuren taloudellisen merkityksen seurauksena. Taitavassa metsäpoliittisessa strategiassa tämä arvonnousu voisi realisoitua suomalaisen metsäsektorin ja metsänomistajien eduksi, pohtii Tahvonen.
Alkuperäinen artikkeli:
Olli Tahvonen, Antti Suominen, Vesa-Pekka Parkatti ja Pekka Malo 2024: Optimizing high-dimensional forestry for wood production and carbon sinks. Canadian Journal of Forest Research 54: 877-894, dx.doi.org/10.1139/cjfr-2023-0267.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiOlli TahvonenProfessori
Puh:0504156565olli.tahvonen@helsinki.fiEeva KarmitsaViestintä, Helsingin yliopisto
Puh:0294158461Puh:0504150396eeva.karmitsa@helsinki.fiHelsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Puuston määrällä ja kasvualustan laadulla voidaan lisätä hiilen sidontaa tiiviillä kaupunkialueella15.8.2024 09:25:07 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tutkijat arvioivat keinoja, joiden avulla hiilinieluja ja -varastoja saadaan lisättyä kasvillisuuteen ja maaperään. Hiedanrannassa Tampereella tehdyssä selvityksessä kävi ilmi, että etenkin puiden määrä ja kasvualustan laatu vaikuttavat hiilen sidontaan.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme