Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
![Häckningen av storskarvar i Björneborg.](/data/images/public/69819243/70461074/46c9864f-9f2d-42b4-b7e5-0a62db5693dc-w_720.jpg)
Liksom förra året var ökningen av skarvbeståndet koncentrerad till södra Bottenhavet och Finska viken, där ökningen var 28 procent och 16 procent, cirka 2 500 och 1 500 bon respektive. I Kvarken steg antalet av skarvbon efter fem års nedgång med en ökning av cirka 720 bon. Däremot fortsatte beståndet att minska i Skärgårdshavet, där havsörnen är talrikast, med cirka 480 färre bon än föregående sommar och nästan 2 000 färre än 2019. I Bottenviken var antalet bon nästan oförändrat.
”Den estländska skarvpopulationen fördubblades till cirka 33 600 häckande par mellan 2015 och 2022 och den svenska häckande populationen har också ökat betydligt, medan populationerna i södra Östersjön har varit ganska stabila. Det är uppenbart att den kraftiga ökningen i våra grannländers populationer nu återspeglas som immigrerande skarvar hos oss”, säger forskaren Pekka Rusanen från Finlands miljöcentral Syke.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70461074/98009b1f-af0e-4e4a-b1db-0e017b674a1b-w_720.png)
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70461074/96da62d6-f281-466e-8fd9-61885406c3c2-w_720.png)
Den totala skarvpopulationen i Bottniska viken ökade med en femtedel. Det fanns cirka 16 900 bon i Bottniska viken, varav 11 900 i Bottenhavet, 2 750 i Kvarken och 2 250 i Bottenviken. I Finska viken fanns cirka 11 090 och i Skärgårdshavet 3 950 bon. I inlandet observerades återigen endast en koloni med fjorton bon i Päijänne-Tavastland.
Bottenhavet och Finska viken stod för 37 procent och 35 procent av landets skarvbon respektive, Skärgårdshavet för 12 procent och Kvarken och Bottenhavet för nio och sju procent respektive.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70461074/3c8b32b5-42dc-469b-b528-71eb4ca22de1-w_720.png)
Hälften av häckningspopulationen i de sex största kolonierna
I Finland observerades 62 skarvkolonier som häckade på sammanlagt 93 skär eller öar. Åtta av kolonierna häckade i små grupper på sjömärken, linjetavlor eller fyrar.
De sex största kolonierna stod för hälften av det totala skarvbeståndet i Finland. Enbart i kolonin vid Raumo hamn, där 7 650 bon räknades, fanns nästan en fjärdedel av alla skarvbon. De nio näst största kolonierna, med 1 000–1 900 bon, fanns i Vasa, Björneborg (2 kolonier), Åbo, Raseborg, Kyrkslätt, Esbo, Borgå och Fredrikshamn.
Skarvkolonin vid Raumo hamn är den största fågelkolonin som någonsin observerats i Finland. Kolonin var också hem för ett havsörnspar för fjärde året i rad.
”Kolonins naturliga utveckling är nu mest beroende av abundans av lämplig fiskföda för ungarna och av havsörnparets häckning i kolonin”, säger Rusanen. ”Det häckande örnparet skyddar skarvkolonin från predation av icke häckande unga örnar. Sommar efter sommar återkommande örnpredationen har varit ödesdiger även för flera stora kolonier. När ungproduktionen kraschar flyttar de gamla skarvarna till nya häckningsplatser.”
På kommunnivå ökade antalet skarvbon mest i Björneborg (1 735 bon), Vasa (1 490 bon), Raumo (820 bon) och Siikajoki (575 bon). Vasas enda betydande skarvkoloni återvände till sitt gamla häckningsskär efter två års frånvaro. I norra Bottenviken flyttade nästan hela populationen från Uleåborg till Siikajoki. Både i Esbo, Lovisa och Fredrikshamn fanns det 375–430 fler bon än föregående sommar.
Mest minskade skarvbeståndet i Korsholm, med 810 bon. Både Kristinestad, Nystad och Åbo hade 200–300 färre bon än föregående sommar.
Häckningsplatsernas sammanlagda areal var cirka 76 hektar. Andelen trädhäckande skarvar fortsatte att öka och utgjorde mer än 60 procent av det totala antalet bon, jämfört med endast en fjärdedel fem år tidigare. Häckningar i inre skärgården, närmare bebyggelse och i träd, har ökat i takt med havsörnens ökade predation.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70461074/77e81e2f-ab18-490f-b3e9-2f373e20a9c9-w_720.png)
Endast ett fåtal kolonier övergivna
I år var endast fyra av de ifjol aktiva kolonierna övergivna. Tretton kolonier hittades som var helt nya eller hade blivit bebodda igen efter några mellanår. De åtta helt nya kolonierna fanns i Karleby, Vörå, Korsnäs, Finström, Nådendal, Kyrkslätt, Borgå och Lovisa, och omfattade tillsammans cirka 340 bon.
Illegala störningar av skarvkolonier upptäcktes åtminstone i Kristinestad, Björneborg, Masko, Sibbo, Pyttis och Fredrikshamn. Av dessa misslyckades häckningen helt i Fredrikshamn. Även i Vörå och Finström misslyckades häckningen uppenbarligen på grund av illegal störning.
Storskarven är en återvändare
Storskarven är fridlyst året runt i Finland enligt naturvårdslagen och den finns inte på EU:s lista över jaktbara arter. I Östersjön har skarven återvänt till sin ursprungliga livsmiljö och omfattas inte av den nationella strategin för främmande arter.
Uppföljningen av storskarvsbeståndet koordineras av Finlands miljöcentral Syke. Uppföljningen ger grundläggande information om artens ekologi och utbredning. Vi tackar varmt de cirka 80 personer som deltog i inventeringen, sökandet och inspektionen av skarvkolonierna under sommaren 2024!
Nyckelord
Kontakter
Forskare Pekka Rusanen, Finlands miljöcentral, tfn +358 400 148 691, förnamn.efternamn@syke.fi
Forskare Aleksi Mikola, Finlands miljöcentral, tfn +358 50 328 7588, förnamn.efternamn@syke.fi
Finlands miljöcentrals medietjänst
Finlands miljöcentrals medietjänst ger information om forskning, hjälper journalister att hitta experter för intervjuer och tillhandahåller fotografier för mediabruk.
Kontakterna kommer att besvaras av kommunikationsexperter. Vi serverar vardagar från 9.00 till 16.00.
Bilder
![Häckningen av storskarvar i Björneborg.](/data/images/public/69819243/70461074/46c9864f-9f2d-42b4-b7e5-0a62db5693dc-w_240.jpg)
![](/data/images/public/69819243/70461074/96da62d6-f281-466e-8fd9-61885406c3c2-w_240.png)
![](/data/images/public/69819243/70461074/77e81e2f-ab18-490f-b3e9-2f373e20a9c9-w_240.png)
![](/data/images/public/69819243/70461074/98009b1f-af0e-4e4a-b1db-0e017b674a1b-w_240.png)
![](/data/images/public/69819243/70461074/3c8b32b5-42dc-469b-b528-71eb4ca22de1-w_240.png)
![Storskarvarsungar i Esbo](/data/images/public/69819243/70461074/154a53e2-743b-41c7-914d-8c48fcd8143c-w_240.jpg)
Dokument
Finlands miljöcentral - Med kunskap skapar vi hopp.
Finlands miljöcentral
Latokartanonkaari 11
00790 HELSINKI
0295 251 000
Det är dags att övergå från att lösa enskilda miljöproblem till en hållbarhetsomställning som genomsyrar hela samhället. Finlands miljöcentral (Syke) påverkar byggandet av ett hållbart samhälle genom forskning, information och tjänster. Finlands miljöcentral är ett forskningsinstitut där cirka 700 experter och forskare arbetar i Helsingfors, Uleåborg, Jyväskylä och Joensuu.
![](/data/images/public/69819243/70461074/d386bdc9-4abf-4ca8-9296-b75dfa6356d7-w_780.png)
Följ Suomen ympäristökeskus
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Suomen ympäristökeskus
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia29.8.2024 12:01:16 EEST | Tiedote
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
Sammandrag av den riksomfattande översikten över cyanobakterier juni–augusti 2024: I år observerades blomningar av cyanobakterier särskilt i öppna havsområden och vid kusten, i insjöarna varierade algläget29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Den varma försommaren tidigarelade observationerna av cyanobakterier (blågröna alger) särskilt i Finska vikens havsområden. Blomningarna av cyanobakterier nådde sin kulmen i de södra och sydvästra kust- och havsområdena under juni–juli. Algläget i insjöarna varierade under sommaren till följd av det varierande vädret, och de rikligaste blomningarna observerades i huvudsak i södra och mellersta Finland.
Summary of the national blue-green algae monitoring June-August 2024: This year, blue-green algae blooms were observed especially in open sea and coastal areas, whereas the blue-green algae situation in inland waters varied29.8.2024 08:30:00 EEST | Press release
The warm weather in early summer brought forward blue-green algae observations, especially in the sea areas of the Gulf of Finland. In southern and south-west coastal and open sea areas, the peak of blue-green algae blooms was in June and July. The blue-green algae situation in inland waters varied, as a result of varying weather during the summer, and the most abundant blue-green algae blooms were observed mainly in Southern and Central Finland.
Valtakunnallisen sinileväkatsauksen yhteenveto kesä-elokuu 2024: Sinileväkukintoja havaittiin tänä vuonna erityisesti avomerialueilla ja rannikoilla, sisävesillä sinilevätilanne oli vaihteleva29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Lämmin alkukesä aikaisti sinilevähavaintoja etenkin Suomenlahden merialueilla. Sinileväkukintojen huippu koettiin eteläisillä ja lounaisilla rannikko- ja avomerialueilla kesä-heinäkuun aikana. Sisävesillä sinilevätilanne oli kesän aikana muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva, ja runsaimmat sinileväkukinnat havaittiin pääasiassa Etelä- ja Keski-Suomessa.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum