Lapselle lukeminen vahvimmin yhteydessä kielellisiin taitoihin – myös laulaminen ja tarinointi hyödyllistä
Lukeminen, laulaminen ja vapaiden tarinoiden kertominen vahvistavat lapsen kielellisiä taitoja. Kaikkia kolmea olisi suositeltavaa sisällyttää kotiarkeen, sillä ne tukevat lapsen kielenkehitystä hieman eri tavoin, selviää Helsingin yliopiston tutkimuksesta.
Tuoreessa tutkimuksessa selvitettiin lapselle kotona lukemisen, laulamisen ja vapaiden tarinoiden kertomisen yhteyttä 2,5–4-vuotiaiden lasten kielellisiin taitoihin. Vapailla tarinoilla tarkoitetaan vanhempien omin sanoin kertomia tarinoita.
Lukeminen oli tutkimusperheissä kolmesta tukimuodoista yleisintä. Jokainen tukimuoto erikseen oli positiivisesti yhteydessä lasten aktiiviseen sanavarastoon sekä kokonaiskielelliseen tasoon.
– Mitä enemmän vanhemmat lukivat, kertoivat tarinoita tai lauloivat lapsilleen kotiympäristössä, sitä paremmat olivat lasten tuottava sanavarasto sekä kielellinen kokonaistaso, puheterapeutti ja logopedian väitöskirjatutkija Riikka Mustonen kertoo.
Lisäksi mitä enemmän vanhemmat lukivat tai kertoivat tarinoita lapsilleen, sitä paremmat fonologiset taidot eli esimerkiksi äänteiden tuottaminen ja äänteiden yhdistäminen lapsilla oli.
Omin sanoin kerrotut tarinat tempaavat mukaansa
Lapsen kieli kehittyy parhaiten yhteisissä jaetuissa tilanteissa, joissa lapsi saa kielellisesti rikasta mallia. Leikki-iässä lapset hyötyvät muun muassa siitä, että kuulevat monipuolista sanastoa ja erilaisia lauserakenteita.
Lukemisella, laulamisella ja tarinoiden kertomisella on kaikilla oma paikkansa lapsen kielenkehityksessä. Kirjat sisältävät usein arkipuhetta rikkaampaa sanastoa ja monimutkaisempia lauseita. Laulujen melodia ja rytmi voivat puolestaan edistää sanojen oppimista.
– Tarinankertomistilanteessa vanhemman on helppo ottaa lapseen katsekontaktia, käyttää puhetta tukevia eleitä sekä elävöittää tarinaa äänenpainoilla. Nämä keinot voivat auttaa lasta keskittymään tarinan kuuntelemiseen, Mustonen kertoo.
Lapselle lukeminen kaikkein hyödyllisintä
Helsingin yliopiston tutkimukseen osallistui 164 tervettä suomenkielistä lasta ja heidän vanhempaansa. Vanhemmat raportoivat seitsemänportaisen asteikon (monta kertaa päivässä - ei koskaan) avulla, kuinka usein lukivat, kertoivat vapaita tarinoita ja lauloivat lapsilleen. Lasten sanaston taitoja, kielen rakenteisiin liittyviä taitoja (fonologiaa ja morfologiaa), sekä kokonaiskielellistä tasoa mitattiin normitettujen ja validoitujen testien avulla laajasti erillisellä käynnillä.
Tutkituista kolmesta kielenkehityksen tukimuodosta ainoastaan lukeminen oli yhteydessä ymmärtävään sanastoon sekä laajemmin puheen ymmärtämiseen. Lapselle kotona lukemisen määrä selitti myös parhaiten sanaston taitoja sekä kielellistä kokonaistasoa myös silloin, kun lasten ikä, esikoisuusasema, päivähoidon määrä sekä vanhempien koulutustaso kontrolloitiin analyyseissa. Tarinoiden kertominen puolestaan selitti parhaiten lasten kieliopillisten taitojen vaihtelua taustamuuttujien kontrolloimisen jälkeen.
– Toivoisin, että nykyisessä digitaalisessa maailmassakin perheet muistaisivat, että yksinkertaiset kasvokkaista vuorovaikutusta sisältävät aktiviteetit ovat paras tapa tukea lapsen kielen eri osa-alueiden kehittymistä, Mustonen sanoo.
Tutkimus on osa LEINIKKI-projektia, jossa kerätään tietoa suomenkielisissä perheissä kehittyvien leikki-ikäisten lasten kielen kehityksestä sekä taustatekijöiden vaikutuksesta lapsen kehittyvään kieleen. Tutkimusta tekee Early Language Development -tutkimusryhmä.
Lisätietoja tutkimuksesta:
puheterapeutti, väitöskirjatutkija Riikka Mustonen
riikka.mustonen@helsinki.fi
044 3816192
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiLinkit
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Ennennäkemätön puhujakaarti mielenfilosofeja Helsingissä3.9.2024 09:04:47 EEST | Tiedote
Filosofian alan konferenssi Action in Perception 2024 järjestetään Helsingin yliopistolla 5.–6.9. Tapahtumaan kuuluu avoin paneeli mielen, ruumiin ja teknologian kysymyksistä Tiedekulmassa.
Rehtori Sari Lindblom: ”Yliopistossa rakennetaan sitä, mitä olemme kansakuntana nyt ja tulevaisuudessa”2.9.2024 12:48:41 EEST | Tiedote
Lukuvuoden avajaispuheessaan rehtori Sari Lindblom nosti esiin muun muassa tieteen ja tutkimuksen merkityksen ratkaisujen etsijänä yhteiskunnallisissa muutoksissa, yliopiston merkityksen identiteetin rakentajana sekä korkeakoulutuksen saavutettavuuden.
Kohtuuden käsite on avainasemassa kestävien ruokayritysten kehittämisessä2.9.2024 07:15:00 EEST | Tiedote
Tuore väitöskirjatutkimus pureutuu kohtuuden käsitteeseen ruokajärjestelmässä ja sen mahdollisuuksiin edistää kestävyyttä ruokayritysten toiminnassa. Tutkimus luo syvempää ymmärrystä siitä, miten ruokayritykset voivat siirtyä kohti vahvempaa kestävyyttä, joka huomioi luonnon rajat ja dynamiikat.
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme