Keski-Suomessa komea kattaus kohteita Lähiruokapäivänä
Lähiruokapäivää vietetään ensi viikonloppuna. Keski-Suomessa ovensa avaa lähes 40 maatilaa ja maaseudun muuta yritystä – lukumäärä on koko maan huippuluokkaa.
![Mansikantaimia kasvamassa tunnelissa.](/data/images/public/69817879/70468523/576fc314-f82f-45ef-a322-5f6367070283-w_720.jpg)
Lähiruokapäivä 7.–8.9. juhlistaa kotimaista ruoantuotantoa ja maaseutua kautta Suomen. Valtakunnalliseen tapahtumaan osallistuu tänä vuonna noin 300 maatilaa ja maaseudun muuta yritystä.
Keski-Suomessa Lähiruokapäivän kattaus on maan ehdotonta huippua, sillä käyntikohteita on lähes 40 eri puolilla maakuntaa. Esimerkiksi Hankasalmi hemmottelee asukkaitaan peräti kymmenellä oman kunnan kohteella.
Runsauden lisäksi Keski-Suomen Lähiruokapäivä-valikoima on mahtavan monipuolinen. Kotieläintiloilla yleisö näkee esimerkiksi lehmiä, lampaita tai alpakoita, ja muutamalla tilalla myös kotitarvekanalan kotkottajia. Kasvi-, marja- ja kukkatiloilla ihaillaan syksyn tuoretta satoa, ja monet maatilat esittelevät myös jyhkeitä maatalouskoneita. Pop up -kahviloissa voi nauttia kotitekoisia herkkuja, ja tilapuodeista saa ostaa lähituotteita mukaan; kannattaa siis varata kylmälaukku matkaan.
Maatilojen lisäksi Lähiruokapäivää vietetään Keski-Suomessa erilaisissa toritapahtumissa esimerkiksi kylätaloilla ja kouluilla. Ovensa avaa myös mm. sepän paja, ratsastuskoulu, kalakauppa ja kahvipaahtimo.
Kaikki Lähiruokapäivän kohteet Keski-Suomessa löytyvät tapahtuman verkkosivuilta osoitteesta https://lahiruokapaiva.fi/tutustu-kohteisiin/?maakunta=keski-suomi.
Naurisahon tilalla pääsee marjatunneliin
Yksi Lähiruokapäivän avoimista maatiloista on Kannonkoskella sijaitseva Naurisahon tila, joka kasvattaa mansikkaa ja vadelmaa tunneleissa sekä erilaisia kasvihuonevihanneksia. Tilalla toimii myös palvaamo, jonka raaka-aine tulee laukaalaiselta sikatilalta.
Naurisahon tilan yrittäjä Meri-Tuulia Mäkelä haluaa tapahtuman avulla tehdä lähituotantoa tutuksi kuluttajille ja nostaa kotimaisen ruoan arvostusta. Päivässä on myynnissä tilan omia mansikoita, vadelmia ja marjamehuja sekä hernettä, paprikaa, kirsikkatomaatteja, avomaan kurkkuja ja sianlihatuotteita.
– Kävijät voivat myös tulla itse poimimaan vadelmaa ja mansikkaa tunneleista. Tunneleissa mahtuu seisomaan, ja mansikatkin kasvavat pöydillä, Mäkelä vinkkaa.
Naurisahon tila on osallistunut Lähiruokapäivään myös parina edellisenä vuonna. Viime syksyn tapahtuma jäi varmasti sekä tilan oman väen että vieraiden mieleen lähtemättömästi, sillä Mäkelä oli tuolloin viimeisillään raskaana.
– Päivän kun siinä taapersin ja seisoskelin, niin pikkuhiljaa alkoi tuntua siltä, että on paras lähteä synnytyslaitokselle, hän muistelee.
Kolmilapsisen perheen kuopus syntyi Lähiruokapäivän päätteeksi.
Erikoiskasvintuotantoa kannattavuuden takia
Naurisahossa tehtiin sukupolvenvaihdos viisi vuotta sitten, ja samalla pienen tilan päätuotantosuunnaksi vaihdettiin marjat ja kasvikset. Tilan tuotteet markkinoidaan suoraan kuluttajille, ja lisäksi jonkin verran menee myyntiin lähiseudun kauppoihin.
– Siirryimme erikoiskasvintuotantoon kannattavuuden takia, ja marjojen tunnelikasvatus tuli siinä samalla. Tunneli jatkaa satokautta marjasesongin alusta ja lopusta, ja mahdollistaa mansikalla kaksisatoisten lajikkeiden viljelyn. Tunneli on hyvä myös vadelmalla, koska marja on niin herkkä säille, Meri-Tuulia Mäkelä kertoo.
Kuluvaa kesää hän kuvailee sadon suhteen kohtuulliseksi mutta hieman erikoiseksi, sillä mansikka loppui kesällä kesken kauden. Nyt marjoja on kuitenkin taas kypsynyt.
– Kesällä oli aika paljon pilvisiä ja hieman pimeitä päiviä, vaikka olikin kohtuullisen lämmintä. Mansikka tarvitsee kypsyäkseen aurinkoa, Mäkelä pohtii.
Valtakunnallinen Lähiruokapäivä järjestetään tänä vuonna ensimmäistä kertaa kaksipäiväisenä. Pääpäivä on lauantai, mutta tapahtuman järjestäjä voi halutessaan pitää ovensa auki myös sunnuntaina. Lähiruokapäivä on EU:n maatalous- ja maaseuturahoituksen osarahoittama ja sitä koordinoi Ruokaviraston maaseutuverkostoyksikkö.
Avainsanat
Kuvat
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) on valtion viranomainen, joka edistää alueellista kehittämistä hoitamalla elinkeinoihin, työvoimaan, osaamiseen sekä liikenteeseen ja infrastruktuuriin että ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyviä tehtäviä. ELY-keskukset kehittävät ja tukevat taloudellista, sosiaalista ja ekologisesti kestävää hyvinvointia.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Keski-Suomen ELY-keskus
Kallioleikkausten lujitustyöt käynnistyvät Metsolahdessa valtatiellä 9 – haittaa liikenteelle6.9.2024 12:16:10 EEST | Tiedote
Kohde sijaitsee valtatiellä 9 Vaajakosken ja Lievestuoreen välillä. Lujitustyöt aiheuttavat haittaa liikenteelle. Työt alkavat maanantaina 9.9.2024. Ne kestävät arviolta marraskuun loppuun saakka.
Autoilija – hirvet ovat taas liikkeellä3.9.2024 08:45:53 EEST | Tiedote
Jälleen on se aika vuodesta, kun hirvionnettomuuksien vaara on suurimmillaan ja liikenteessä on syytä noudattaa erityistä tarkkaavaisuutta. Tilastojen mukaan syys-joulukuussa tapahtuu eniten hirvieläinonnettomuuksia.
Keski-Suomen maaseudun kehittämiseen lähes 4,1 miljoona euroa27.8.2024 08:45:00 EEST | Tiedote
Keski-Suomeen myönnettiin lähes 4,1 miljoonaa euroa EU:n maaseuturahoitusta vuoden 2024 toisella neljänneksellä. Tuki on suunnattu maaseudun mikro- ja pk-yrityksille sekä yhdistysten ja yhteisöjen yleishyödyllisiin kehittämishankkeisiin.
Vt 4 ja Vt 9 päällystystyöt välillä Kirri – Etelä-Keljo käynnistyvät26.8.2024 14:13:10 EEST | Tiedote
Elo-syyskuun vaihteessa päällystetään pääasiassa moottoritien etelään ja pohjoiseen suuntautuvia pääkaistoja Kirrin ja Etelä-Keljon välillä. Työt alkavat keskiviikkoiltana 28.8. Kirristä etelän suuntaan. Toteutus tapahtuu pääosin yötöinä klo 19.00–06.00 välisenä aikana. Jyväskylän seudulla tehdään myös muita pienempiä kohteita.
Vesitilanne Keski-Suomen järvissä ”tavanomainen”26.8.2024 12:56:28 EEST | Tiedote
Runsasvetisen kevään jälkeen vedenpinnat tippuivat melko nopeasti tavanomaisiksi. Kesä oli lämmin mistä johtuen järvihaihdunta oli melko suurta. Sademäärätkin noudattelivat kesän tavanomaisia lukemia vaihdellen hieman eri puolilla Keski-Suomea. Pitkiä sadejaksoja ei ollut mikä olisi nostanut vedenpintoja.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme