Kokoomuksen Aalto-Setälä: ensi vuoden budjetissa on tärkeitä investointeja puhtaaseen tulevaisuuteen
”Suomen talous on toipumassa. Kasvun virkoamisesta kertovat esimerkiksi palkkojen kohoaminen kuluttajahintoja nopeammin sekä korkotason lasku, joka lisää ostovoimaa. On tärkeää, että hallitus vauhdittaa nyt kasvua investointien verohyvityksellä sekä teknisten hiilinielujen tukemisella”, toteaa kokoomuksen kansanedustaja, ympäristövaliokunnan valiokuntavastaava Pauli Aalto-Setälä.
![Pauli Aalto-Setälä. Kuvaaja: Kimmo Falck.](/data/images/public/69819275/70476686/88724aaa-5f45-4cd8-a481-ace67972afa9-w_720.jpg)
Eilisessä budjettiriihessä hallitus päätti aiemmin sovittujen yhdeksän miljardin euron sopeutusten toteutuksesta, joilla korjataan julkisen taloutemme rakenteellista alijäämää. Kasvua vauhdittavia toimia ovat verohyvitys suurille teollisille investoinneille, Teollisuussijoitus Oy:n pääomitus 100 miljoonalla eurolla sekä Fingridin ja Gasgridin pääomitus niin, että energiaverkot mahdollistavat isotkin investoinnit kaikkialla Suomessa. Uutena päätöksenä hallitus esittää myös peräti 140 miljoonan euron investointivaltuutta teknisten nielujen rahoitukseen.
”Päätöksestä näkee, että Orpon hallitus panostaa uskottaviin ja tulevaisuuteen katsoviin ilmastotoimiin. Teollisen mittaluokan hiilen talteenotossa on valtava potentiaali, jota lähdetään nyt kunnianhimoisesti edistämään”, Aalto-Setälä kertoo.
Hallitustenvälisen ilmastopaneeli IPCC:n mukaan tekniset hiilinielut ovat päästövähennysten ohella välttämättömiä, jotta ilmaston lämpenemisen rajaaminen 1,5–2 celsiusasteeseen on mahdollista. Suomen ilmastopaneelin viime joulukuisen raportin mukaan Suomessa on useita teollisuuslaitoksia, joissa teknologisen nielun toteuttamisen alustavat kustannusarviot ovat välillä 120–150 €/tCO2.
”Teknisiä nieluja on kritisoitu myös kalliiksi, mutta hiilitonniin kohdistuva kustannus näyttää alkuvaiheessakin olevan melko kohtuullinen, jos sitä verrataan moniin nykyisinkin käytössä oleviin ilmastotoimiin. Tässä on kyse tärkeästä välineestä sille, että päästöt käännettäisiin tulevaisuudessa negatiivisiksi”, Aalto-Setälä sanoo.
Tehtaiden piipuista talteen otettava biogeeninen hiili käy raaka-aineeksi myös kestävästi valmistetulle (RFNBO) sähköpolttoaineelle. Tulevaisuudessa jakeluvelvoitteen kiristyminen lisää uusien ratkaisujen tarvetta entisestään.
”Liikenteen päästöjen vähentäminen on vaikeaa Suomessa, mutta myös muualla. Bioperäisen hiilen talteenottoon liittyy merkittäviä mahdollisuuksia, sillä erityisesti Suomessa on runsaasti arvokasta raaka-ainetta markkinan hyödyntämiseksi. Näihin mahdollisuuksiin on tärkeää tarttua”, Aalto-Setälä sanoo.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pauli Aalto-SetäläKansanedustaja
Varsinais-Suomen vaalipiiri
Kokoomuksen eduskuntaryhmä
Kansallinen Kokoomus on vuonna 1918 perustettu poliittinen puolue ja kansanliike, joka haluaa kehittää Suomea vastuullisesti. Politiikkamme perustuu arvoihin – uskomme yksilöön, vastuuseen ja vapauteen. Haluamme rakentaa yhteiskuntaa, jossa jokaisella on mahdollisuus menestyä ja jossa heikoimmista pidetään huolta. Kokoomuksen eduskuntaryhmä on 48 kansanedustajallaan suurin eduskuntaryhmä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kokoomuksen eduskuntaryhmä
Kokoomuksen Pihla Keto-Huovinen: Lähisuhdeväkivallan sovittelulle ja jengirikollisuudelle loppu – tukea rikosten uhreille4.9.2024 11:22:30 EEST | Tiedote
Hallitus on budjettiriihessään ehdottanut lähisuhdeväkivallan sovittelun kieltoon 1,9 miljoonaa euroa sekä Rikosuhripäivystyksen toimintaan ja muille rikosten uhrien tukipalveluja tuottaville yhteisöille 425 000 euroa. Naisten Linja ry:lle osoitetaan 50 000 euroa. Tiukkoja toimia tehdään myös nuoriso- ja jengirikollisuuden kitkemiseksi. Kokoomuksen Pihla Keto-Huovisen mukaan päätöksillä parannetaan rikosten uhrien asemaa ja annetaan selkeä viesti siitä, että Suomessa ei hyväksytä rikollisuutta.
Kokoomuksen Vikman: Kulttuurialan yrityksille kasvupanostuksia – 9 miljoonaa budjettiriihestä4.9.2024 10:57:34 EEST | Tiedote
Kulttuurialalle saatiin budjettiriihessä valonpilkahduksia, kun kulttuurin sopeutuksia saatiin pienennettyä esitetystä, ja luoville aloille saatiin 9 miljoonan euron rahoitus tutkimukseen ja tuotekehitykseen
Hallitukselta lisäpanostuksia Suomen Nato-jäsenyyteen3.9.2024 19:48:05 EEST | Tiedote
Petteri Orpon hallitus on päättänyt nostaa puolustushallinnon määrärahoja vuonna 2025 lähes 6,5 miljardiin euroon. Määrärahojen nostolla tehdään muun muassa lisäpanostuksia Suomen Nato-jäsenyyteen. ”Jännitteisessä turvallisuustilanteessa ja -ympäristössä panostuksista puolustukseen ei voida tinkiä. Hallitus haluaa hyödyntää täysimääräisesti Nato-jäsenyyttä osana kansallisen puolustuksen vahvistamista. Samalla osoitamme liittolaisillemme, että Suomella on täydet valmiudet olla mukana liittokunnan vahvistamisessa ja olemme sitoutuneita puolustusmenotavoitteisiin”, kokoomuksen kansanedustaja ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Jukka Kopra toteaa. Hallitus panostaa Nato-jäsenyyteen osoittamalla resurssitarpeisiin yhteensä 67 miljoonan euron lisämäärärahan, jolla rahoitetaan Naton läsnäolon vahvistamista Suomessa. Lisärahoitus kohdistuu muun muassa Naton pohjoisen alueen operaatioesikunnan vastuualueelle sijoitettavan maavoimien johtoportaan (MCLCC) perustamiseen, Naton maavoimien eteen t
Kokoomuksen Kaunisto: Pitkä vaikuttamistyö kannatti - valtatie 15 saa rahoitusta budjettiriihessä3.9.2024 19:27:42 EEST | Tiedote
Orpon hallitus on budjettiriihessään ehdottanut valtatie 15 Rantahaka (Kotka)-Kouvola hankkeelle 122 miljoonan euron valtuutta ja miljoonan euron määrärahaa. Kouvolalainen kansanedustaja Ville Kaunisto iloitsee, että riskien kyllästämää ja teollisuudelle tärkeää kulkuväylää viimein parannetaan. Valtatie 15:n merkitystä hän pitää Kymenlaakson alueelle kiistattomana.
Kokoomuksen Kilpi, Eestilä ja Partanen: Budjettiriihestä Itä-Suomen liikenneinfraan jättipotti3.9.2024 19:27:21 EEST | Tiedote
Orpon hallitus on budjettiriihessään ehdottanut käynnistettäväksi itäisessä Suomessa merkittäviä liikennehankkeita. Rahoitusta ehdotetaan muun muassa valtatie 5 yhteysväliin Leppävirta-Kuopio parantamiseksi ja Karjalanradan kehittämiseksi. Kokoomusedustajien mukaan panostukset ovat kauan ja kovasti odotettua herkkua Itä-Suomelle, joka on joutunut täysin poikkeukselliseen asemaan rajan hiljenemisen myötä ensin koronapandemian ja sitten Venäjän hyökkäyssodan myötä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme