Miten lähiympäristön biodiversiteetti vaikuttaa ihmisen immuunijärjestelmän kehittymiseen?
Suomen ympäristökeskuksen (Syke) erikoistutkija Jenni Lehtimäki on saanut 1,73 miljoonan euron tutkimusrahoituksen Euroopan tiedeneuvostolta (ERC). Tutkimuksessa selvitetään, miten muutkin eliölajit kuin bakteerit vaikuttavat ihmisen immuunijärjestelmän kehitykseen ja lasten terveyteen.
![](/data/images/public/69819243/70478946/9800d9ca-28b9-4c3e-a787-5357f3c2ec76-w_720.jpg)
Ekologinen näkökulma immuunijärjestelmän kehityksen tutkimukseen
Aiemmin on osoitettu, että runsas altistuminen luonnon bakteereille on keskeistä immuunijärjestelmän normaalille kehitykselle, ja se pienentää riskiä sairastua immuunivälitteisiin sairauksiin myöhemmin.
Vaikka bakteerien rooli tunnetaan hyvin, ne edustavat vain pientä osaa eliökunnasta. Lehtimäen keskeisenä tutkimuskysymyksenä on, miten lajit läpi eliökunnan, aina arkeoneista selkärankaisiin, vaikuttavat ihmisen immuunijärjestelmän kehitykseen ja terveyteen. Lapsen immuunijärjestelmä kohtaa kehittyessään kaikenlaisten eliöiden tuottamaa ihoa, sylkeä, ulostetta, karvoja ja muita osia. Näiden rooli immuunijärjestelmän kehitykselle ja lapsen tulevalle terveydelle on vielä pääosin tuntematon.
Tutkimushankkeessa mitataan mille eliölajeille vauvat altistuvat ensimmäisen elinvuotensa aikana ja mitä vaikutuksia tällä on immuunijärjestelmän kehitykselle sekä riskille sairastua myöhemmin immuunivälitteisiin sairauksiin. Lisäksi hankkeessa tarkastellaan viimeisten neljänkymmenen vuoden aikana tapahtuneita muutoksia lasten kotiympäristöjen biodiversiteetissä ja niiden yhteyksiä immuunivälitteisiin sairauksiin käyttäen noin 2 miljoonaa lasta sisältävää tutkimusaineistoa. Nämä lähestymistavat mahdollistavat biodiversiteetin terveysvaikutusten tutkimuksen ennennäkemättömässä mittakaavassa.
”Ajatus siitä, että ihminen on yhteydessä koko eliökuntaan immuunijärjestelmämme välityksellä, on kiehtova, mutta samalla pelottava. Jos terveytemme on riippuvainen varhaisesta kohtaamisesta monien lajien kanssa, mihin biodiversiteetin hupeneminen taikka ihmisen elinympäristöjen kaupungistuminen voi johtaa?” Jenni Lehtimäki kysyy.
”Tietääkseni tällaisia tutkimusasetelmia ei ole toteutettu missään muualla maailmassa. Monitieteinen hankkeeni tuo ekologisen näkökulman ihmisen terveyden tutkimukseen. Uskon, että tämä näkökulma voi rikastaa perinteisempää lääketieteellistä tutkimusta”, Lehtimäki kertoo.
”Luonnon monimuotoisuus on tärkeä ihmiskunnalle, koska se mahdollistaa monet elämän perusedellytykset kuten ruuan tuotannon. Hankkeessani kuitenkin kysytään, onko yhteytemme luonnon monimuotoisuuteen paljon tiedettyä kiinteämpi. Odotan tutkimuksen tuottavan uutta ymmärrystä eliökunnan merkityksestä ihmisen terveydelle”, jatkaa Lehtimäki.
Syken ja THL:n monitieteinen osaaminen, aineistot ja yhteistyö mahdollistavat tutkimuksen
Eliökunnan lajien ja pienten lasten terveyden yhteyttä tutkitaan DNA:han pohjautuvilla biodiversiteetin monitoroinnin menetelmällä, joiden käyttöä ja osaamista on kehitetty Sykessä viime vuosina. Ympäristöstä kerättyä DNA:ta eli eDNA:ta voidaan nykyisillä laboratoriomenetelmillä tutkia monenlaisista näytteistä. Hankkeessa tullaan keräämään eDNA-näytteitä satojen vauvojen kodeista ja lähiympäristöistä heidän ensimmäisen elinvuotensa aikana.
Hankkeessa hyödynnetään myös pitkän aikavälin seurantatietoa biodiversiteetistä. Tämä aineisto yhdistetään ensi kertaa suomalaisten terveystietoihin hyödyntäen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kattavia lasten terveyden rekisteriaineistoja.
”Tämä tutkimushanke ei olisi mahdollinen ilman tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja viranomaisten tekemää pitkän aikavälin perustyötä. Arvokas tutkimus rakentuu aina laadukkaiden tutkimusaineistojen pohjalle”, Lehtimäki toteaa.
Arvostettu rahoitus mahdollistaa pitkäjänteisen, innovatiivisen tutkimuksen
”Olen valtavan iloinen saamastani merkittävästä rahoituksesta tutkimukselleni. Rahoitus mahdollistaa kunnianhimoisen ja pitkäjänteisen tutkimuksen mielestäni erittäin tärkeästä aiheesta. On hienoa päästä perustamaan monitieteinen tutkimusryhmä syventymään biodiversiteetin ja ihmisen terveyden yhteyteen”, Lehtimäki kertoo.
Lehtimäki menestyi tutkimusrahoituskilpailussa jo toistamiseen tänä vuonna. Kesäkuussa hänelle myönnettiin arvostettu Suomen Akatemian akatemiatutkijan rahoitus neljäksi vuodeksi.
Jenni Lehtimäen rahoitus on Suomen ympäristökeskuksen ensimmäinen ERC-rahoitus.
Jenni Lehtimäki
- Erikoistutkija Suomen ympäristökeskuksen yhdyskuntaratkaisut-yksikössä
- Väitellyt tohtoriksi vuonna 2017 Helsingin yliopistosta aiheenaan biodiversiteettihypoteesi ja tieteenalanaan ekologia ja evoluutiobiologia
- Tutkimuskohteina mm. ympäristön ja ihmiskehon mikrobiomi sekä niiden väliset yhteydet, elintasosairauksien yleistymisen yhteys elinympäristöön, sekä makroskooppisen ja mikroskooppisen biodiversiteetin merkitys ihmisen terveydelle
- Jenni Lehtimäki ja Tuomas Aivelo olivat ehdolla Vuoden tiedekynä 2024 -palkinnon saajiksi Duodecimissä julkaistulla artikkelillaan Luonnon monimuotoisuus edistää kansanterveyttä (Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2021;137(20):2135-41)
- Jenni Lehtimäen ERC Starting Grant -hanke on nimeltään Residents: Multi-kingdom biodiversity in residential environments and immune-mediated diseases in children. Rahoitusta hankkeelle myönnettiin 1,73 miljoonaa euroa.
- Jenni Lehtimäki - syke.fi
- puh. 050 350 3691, tavoitettavissa 5.–6.9. (parhaillaan vanhempainvapaalla)
ERC Starting Grant
- Euroopan tiedeneuvosto (European Research Council eli ERC) myöntää rahoitusta huippututkijoille ja heidän tutkimusryhmilleen uraauurtavaan tutkimukseen. ERC Starting Grant on suunnattu uransa alkuvaiheessa oleville tutkijoille. Rahoituksen tavoitteena on tukea itsenäistyviä tutkijoita, joilla on jo vähintään 2 ja enintään 7 vuotta tutkijauraa takanaan. Yhden hankkeen rahoitus on enintään 2,5 miljoonaa euroa, ja se myönnetään enintään viideksi vuodeksi.
- Tällä hakukierroksella rahoitusta myönnettiin 494 tutkijalle, hakemuksia jätettiin 3474. Hakukierroksen myöntöprosentti oli 14,2 %. 18 suomalaisen tutkimusorganisaation tutkijaa menestyi tässä haussa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Mediapalvelu Suomen ympäristökeskuksessa
Suomen ympäristökeskuksen mediapalvelu välittää tietoa ympäristökeskuksessa tehtävästä tutkimuksesta, auttaa toimittajia löytämään asiantuntijoita haastateltaviksi ja tarjoaa valokuvia median käyttöön.
Yhteydenottoihin vastaavat viestintäasiantuntijat. Palvelemme arkisin klo 9-16.
Suomen ympäristökeskus – Teemme tiedolla toivoa.
Suomen ympäristökeskus
Latokartanonkaari 11
00790 Helsinki
0295 251 000
https://www.syke.fi/fi-FI
On aika siirtyä yksittäisten ympäristöongelmien ratkaisemisesta koko yhteiskunnan läpileikkaavaan kestävyysmurrokseen. Suomen ympäristökeskus (Syke) vaikuttaa tutkimuksella, tiedolla ja palveluilla kestävän yhteiskunnan rakentamiseen. Suomen ympäristökeskus on valtion tutkimuslaitos, jossa työskentelee noin 700 asiantuntijaa ja tutkijaa Helsingissä, Oulussa, Jyväskylässä ja Joensuussa.
![](/data/images/public/69819243/70478946/baa45ef9-1a5e-45bd-9967-d7eef292027f-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen ympäristökeskus
How does local biodiversity affect the development of the human immune system?5.9.2024 13:00:00 EEST | Press release
Jenni Lehtimäki, a senior research scientist at the Finnish Environment Institute (Syke), has received €1.73 million in research funding from the European Research Council (ERC). The research aims to investigate how organisms other than bacteria influence the development of the human immune system and children’s health.
Viikkokatsaus 2.–6.9.20242.9.2024 14:52:49 EEST | Tiedote
Hei! Tässä tiedoksesi meillä Suomen ympäristökeskuksessa tällä viikolla ilmestyviä tiedotteita, uutisia, kampanjoita, blogeja ja uutiskirjeitä. Mukana myös tulevia tapahtumia ja webinaareja. Jakelemme viikkokatsauksen maanantaisin STT:n kautta. Koosteet löytyvät myös STT-uutishuoneesta, josta voit tilata kaikki Suomen ympäristökeskuksen tiedotteet.
Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent29.8.2024 14:06:56 EEST | Tiedote
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia29.8.2024 12:01:16 EEST | Tiedote
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme