Energiakriisi vauhditti energia- ja ilmastotoimia mökeillä
![Noin viidennes vastaajista oli säätänyt talvilämmitystä pienemmälle tai jättänyt mökkinsä kylmilleen. Kuva: AdobeStock](/data/images/00748/5adb96a9-2f7f-4a8a-9103-05eb86b153f5-w_720.jpeg)
Noin viidennes vastaajista oli säätänyt talvilämmitystä pienemmälle tai jättänyt mökkinsä kylmilleen silloin kun siellä ei itse vietetty aikaa. Uusiutuvaan energiaan, kuten ilma- tai maalämpöön tai aurinkoenergiaan oli panostettu noin joka kymmenennellä mökillä.
Lisäksi oli tehostettu puulämmitystä ja mökkien energiatehokkuutta oli parannettu lisäeristyksellä tai vaihtamalla kodinkoneita energiatehokkaammaksi. Moni vastaaja kertoi suunnittelevansa tulevaisuudessa erilaisia energiatoimia, kuten aurinkopaneelien tai ilmalämpöpumpun hankintaa.
Osa vastaajista oli vaihtanut autonsa sähkö- tai hybridiautoon, alentanut matkavauhtia ja suosinut muutenkin taloudellisempaa ajotapaa. Vastaajat kertoivat myös pyrkineensä vähentämään turhia mökkimatkoja siten, että mökillä oltiin kerralla pidempi aika esimerkiksi etätöitä tehden.
Tutkijoiden mukaan energiatehokkuus- ja ilmastotoimia on monilla mökeillä tehty tai suunniteltu jo ennen energiakriisiä, mutta kallistuneet energian ja polttoaineiden hinnat ovat vauhdittaneet toimia. Neljänneksellä vastaajista mökki lämpeni erilaisilla lämpöpumpuilla ja viidenneksellä vastaajista oli mökillään aurinkopaneelit. Kyselyyn vastanneet mökkeilijät käyttävät myös keskimäärin muuta väestöä useammin sähkö-, hybridi- ja kaasuautoja.
”Kyselyn saama innostus ja vastausten suuri määrä kertovat siitä, että vapaa-ajan asukkaat ovat kiinnostuneita energia- ja ilmastotoimista. Suomessa on viime vuosina menty kriisistä kriisiin, jotka ovat vahvasti koskettaneet myös mökkeilyä. On selvää, että mökkeily on tärkeä osa suomalaista kulttuuria ja mökki on paikka, jossa omat vaikutusmahdollisuudet ilmasto- ja energiatoimien käytäntöön ottamiseksi korostuvat”, erikoistutkija Marja Salo Suomen ympäristökeskuksesta sanoo.
Mökkeilyn hiilijalanjäljestä tuloksia loppuvuodesta
Kysely liittyy Suomen ympäristökeskuksen laajempaan tutkimukseen mökkeilyn hiilijalanjäljestä. Vapaa-ajan asumisen hiilijalanjälkeä ei ole aiemmin laskettu valtakunnallisesti. Hankkeen tuloksena syntyy arvio mökkeilyn kokonaishiilijalanjäljestä sekä työkaluja, joilla mökkeilijät voivat itse arvioida omaa hiilijalanjälkeään. Työkalut palvelevat myös mökkeilyn kansalaisneuvontaa. Tulokset valmistuvat vuoden 2023 loppuun mennessä.
Mökkeilyn hiilijalanjälki -tutkimushanketta rahoittavat saaristoasiain neuvottelukunta (maa- ja metsätalousministeriö) ja ympäristöministeriö, ja se tehdään yhteistyössä Vapaa-ajan asukkaiden liiton ja Omakotiliiton kanssa.
Kyselyn tuloksista kerrotaan Kevätmessujen Kevätlavalla perjantaina 31.3. klo 12-12.30. Keskustelemassa ovat erikoistutkija Marja Salo Suomen ympäristökeskuksesta, toiminnanjohtaja Marju Silander Omakotiliitosta ja hallituksen puheenjohtaja Tapio Tervo Vapaa-ajan asukkaiden liitosta.
- Liitteessä nostoja kyselystä (pdf)
Lisätietoja
Erikoistutkija Marja Salo, Suomen ympäristökeskus, puh. 029 525 1131, marja.salo@syke.fi
Erikoistutkija Kati Pitkänen, Suomen ympäristökeskus, puh. 029 525 1101, kati.pitkanen@syke.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Mediapalvelu Suomen ympäristökeskuksessa
Suomen ympäristökeskuksen mediapalvelu välittää tietoa ympäristökeskuksessa tehtävästä tutkimuksesta, auttaa toimittajia löytämään asiantuntijoita haastateltaviksi ja tarjoaa valokuvia median käyttöön.
Yhteydenottoihin vastaavat viestintäasiantuntijat. Palvelemme arkisin klo 9-16.
Kuvat
![Noin viidennes vastaajista oli säätänyt talvilämmitystä pienemmälle tai jättänyt mökkinsä kylmilleen. Kuva: AdobeStock](/data/images/00748/5adb96a9-2f7f-4a8a-9103-05eb86b153f5-w_240.jpeg)
Liitteet
Tietoja julkaisijasta
On aika siirtyä yksittäisten ympäristöongelmien ratkaisemisesta koko yhteiskunnan läpileikkaavaan kestävyysmurrokseen. Suomen ympäristökeskus (Syke) vaikuttaa tutkimuksella, tiedolla ja palveluilla kestävän yhteiskunnan rakentamiseen. Suomen ympäristökeskus on valtion tutkimuslaitos, jossa työskentelee noin 700 asiantuntijaa ja tutkijaa Helsingissä, Oulussa, Jyväskylässä ja Joensuussa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen ympäristökeskus
Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent29.8.2024 14:06:56 EEST | Tiedote
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia29.8.2024 12:01:16 EEST | Tiedote
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
Sammandrag av den riksomfattande översikten över cyanobakterier juni–augusti 2024: I år observerades blomningar av cyanobakterier särskilt i öppna havsområden och vid kusten, i insjöarna varierade algläget29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Den varma försommaren tidigarelade observationerna av cyanobakterier (blågröna alger) särskilt i Finska vikens havsområden. Blomningarna av cyanobakterier nådde sin kulmen i de södra och sydvästra kust- och havsområdena under juni–juli. Algläget i insjöarna varierade under sommaren till följd av det varierande vädret, och de rikligaste blomningarna observerades i huvudsak i södra och mellersta Finland.
Summary of the national blue-green algae monitoring June-August 2024: This year, blue-green algae blooms were observed especially in open sea and coastal areas, whereas the blue-green algae situation in inland waters varied29.8.2024 08:30:00 EEST | Press release
The warm weather in early summer brought forward blue-green algae observations, especially in the sea areas of the Gulf of Finland. In southern and south-west coastal and open sea areas, the peak of blue-green algae blooms was in June and July. The blue-green algae situation in inland waters varied, as a result of varying weather during the summer, and the most abundant blue-green algae blooms were observed mainly in Southern and Central Finland.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme