Lasten päihdepalvelujen puute on hälyttävää
Bristen på rusmedelstjänster för barn är alarmerande
![](/data/images/public/17712812/70019511/6aeae425-be36-44c4-b6ed-f00f0f59e4d2-w_720.jpeg)
Lasten ja nuorten päihteidenkäyttö ja riippuvuussairaudet ovat Suomessa edelleen ongelma. Samaan aikaan kun täysin päihteettömiä lapsia on enemmän kuin ennen, hyvinvointierot ovat kasvaneet ja lasten vakavat päihdeongelmat yleistyneet. Ongelmiin jouduttuaan lapsen voi olla vaikea saada apua.
Lapsiasianeuvottelukunta kokoontui 4.9.2023 keskustelemaan lasten päihteidenkäytön tilanteesta sekä ratkaisuista päihdehaittojen vähentämiseksi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija Kirsimarja Raitasalon alustuksessa tarkasteltiin alkoholin, huumausaineiden, nikotiinituotteiden ja rahapelaamisen yleisyyttä muun muassa eurooppalaisen koululaistutkimuksen (ESPAD) tulosten pohjalta.
Alkoholi on nuorten yleisin päihde, ja sitä on kokeillut vajaa 70 prosenttia yhdeksäsluokkalaisista. Laittomista päihteistä yleisintä, kannabista, on kokeillut noin 10 prosenttia yhdeksäsluokkalaisista. Tupakointi on vähentynyt, mutta tilalle on tullut muita tupakka- ja nikotiinituotteita, joita joka kymmenes käyttää päivittäin. Lähes puolet yhdeksäsluokkalaisista pojista on pelannut rahapelejä alaikäisenä.
”Suomalaisessa kulttuurissa jokainen lapsi joutuu miettimään omia asenteitaan päihteitä kohtaan viimeistään yläkoulussa, koska päihteet näkyvät yhteiskunnassamme niin vahvasti”, EHYT ry:n osastopäällikkö Ilmo Jokinen kuvaa. ”Oppilaitokset ovat pulassa ja valtio koettaa juosta perässä, kun markkinoille tuodaan koko ajan uusia nikotiinituotteita ja erilaiset päihteet kiinnostavat.”
Päihdekysymykset koskevat kaikkia lapsia
”Nuoruuteen on aina kuulunut kokeiluja, ja osa nuorisokulttuureista rakentuu aika vahvasti päihteiden ympärille. Päihdekysymykset koskevat meillä tavalla tai toisella kaikkia lapsia”, ylitarkastaja Katja Mettinen summaa lapsiasianeuvottelukunnan asiantuntijakeskustelua.
Myös päihdeasioissa edullisinta ja inhimillisesti kestävintä on panostaa ongelmien ennaltaehkäisyyn. Päihdekasvatuksen lisäksi kyse on monista nuorten hyvinvointiin liittyvistä asioista.
”Päättäjien on hyvä kiinnittää huomiota siihen, miten nuorilla on mahdollisuus viettää vapaa-aikaa lähiympäristössään tai missä olosuhteissa kavereita voi tavata. Jokaisella lapsella tulee olla mahdollisuus kokea kuuluvansa johonkin yhteisöön. Huomiota tulee kiinnittää myös siihen, mistä vanhemmat voivat saada tarvittaessa tukea”, Mettinen kuvaa.
Apua ongelmiin ilman pompottelua
Osalle lapsista päihteidenkäytöstä tulee vakava ongelma. Tänä vuonna Onnettomuustutkintakeskus tekee teematutkintaa nuorten huumekuolemaista, jotka ovat hälyttävästi lisääntyneet.
”Jyväskylässä tehdään vuosittain noin 450 lastensuojeluilmoitusta lapsen päihteidenkäytön vuoksi. Tärkeä kysymys on, miten lapsi saa tukea päihdeongelmaan, kun huoli on herännyt”, kuvaa nuorten mielenterveys- ja päihdepalvelujen palvelupäällikkö Hanna Hämäläinen Keski-Suomen hyvinvointialueelta. ”Meillä on hyviä kokemuksia esimerkiksi matalan kynnyksen Nuorisovastaanotosta, jonne voi tulla ilman ajanvarausta, vaikka sekin tavoittaa vain osan nuorista. Tukea pitäisi saada viivytyksettä ja yhdestä paikasta niin, että lasta ei vain siirrellä paikasta toiseen. Hyvinvointialueelle siirtyminen herättää toivoa tuen ja palvelujen vahvistumisesta ja vaikuttaviksi todetuista hoitomenetelmistä”, Hämäläinen jatkaa.
”Lapset ovat eri puolilla Suomea eriarvoisessa asemassa riippuvuussairauksien hoidossa. Lastensuojelun rinnalle tarvitaan asiantuntevaa päihdehoitoa. On tärkeää, että hyvinvointialueilla seurataan lasten päihteidenkäyttöä ja tarvittaessa ryhdytään pikaisestikin toimiin palvelujen parantamiseksi”, lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen painottaa.
*******
Barn och ungas rusmedelsbruk och beroendesjukdomar fortsätter vara ett problem i Finland. Samtidigt som fler barn är helnykterister än tidigare har välfärdsskillnaderna ökat och barns allvarliga rusmedelsproblem blivit vanligare. Barn som råkar i problem kan ha svårt att få hjälp.
Barnombudsmannadelegationen sammanträdde 4.9.2023 för att diskutera läget med barns rusmedelsbruk och lösningar för att minska skador som orsakas av rusmedel. Specialforskare vid Institutet för hälsa och välfärd Kirsimarja Raitasalo höll ett inledande anförande om hur vanligt alkohol- och narkotikabruk, nikotinprodukter och penningspel är bland annat på basis av resultaten av den europeiska skolundersökningen (ESPAD).
Alkohol är det vanligaste rusmedlet bland unga. Närmare 70 procent av niondeklassarna har provat alkohol. Omkring 10 procent av niondeklassarna har provat det vanligaste olagliga rusmedlet, cannabis. Rökningen har minskat, men var tredje niondeklassare använder andra tobaks- eller nikotinprodukter dagligen. Nästan hälften av pojkarna i nionde klassen har spelat penningspel som minderåriga.
”I den finländska kulturen får varje barn fundera över sina egna attityder till rusmedel senast i högstadiet i och med att rusmedel är så synliga i vårt samhälle”, beskriver avdelningschef Ilmo Jokinen vid EHYT rf. ”Läroanstalterna är i ett svårt dilemma och staten försöker hålla ikapp när det hela tiden kommer nya nikotinprodukter på marknaden och de unga intresserar sig i olika rusmedel.”
Rusmedelsfrågorna berör alla barn
”De unga har alltid testat olika saker, och en del av ungdomskulturerna är relativt starkt uppbyggda kring rusmedel. I Finland berör rusmedelsfrågorna alla barn på ett eller annat sätt”, summerar överinspektör Katja Mettinen barnombudsmannadelegationens sakkunnigdiskussion.
Även i rusmedelsfrågor är det förmånligast och mänskligt sett mest hållbart att satsa på att förebygga problemen. Detta innebär rusmedelsfostran och flera andra frågor som förknippas med de ungas välbefinnande.
”Beslutsfattarna bör ta hänsyn till de ungas möjligheter att tillbringa sin fritid i sin närmiljö och de förhållanden där de kan träffa sina kompisar. Varje barn ska ha en möjlighet att känna att de tillhör en gemenskap. Man ska också se till att stöd till föräldrar är tillgängligt när de behöver det”, beskriver Mettinen.
Hjälp vid problem utan att hänvisas från ett ställe till ett annat
Rusmedelsbruket utvecklas till ett allvarligt problem för vissa barn. I år genomför Olycksutredningscentralen en temaundersökning av ungas drogrelaterade dödsfall som har ökat alarmerande.
”I Jyväskylä lämnas det årligen in omkring 450 barnskyddsanmälningar på grund av ett barns rusmedelsbruk. En viktig fråga är hur barnet får stöd i sitt rusmedelsproblem när oron har väckts”, säger servicechefen för mentalvårds- och rusmedelstjänster för unga Hanna Hämäläinen vid Mellersta Finlands välfärdsområde. ”Vi har bra erfarenheter till exempel av Ungdomsmottagning med låg tröskel dit man kan komma utan tidsbokning. Denna mottagning når dock endast fram till en del av ungdomarna. Det ska vara möjligt att få stöd utan dröjsmål och på ett ställe så att man inte bara skickas från ett ställe till ett annat. Övergången till välfärdsområden väcker hopp om att stödet och tjänsterna kan förstärkas och att man använder behandlingsmetoder som konstaterats vara effektiva”, fortsätter Hämäläinen.
”Barn i olika delar av Finland är i olika ställning vad gäller behandlingen av beroendesjukdomar. Vid sidan av barnskyddet behövs också sakkunnig missbrukarvård. Det är viktigt att välfärdsområdena följer upp barns rusmedelsbruk och vid behov vidtar även brådskande åtgärder för att förbättra tjänsterna”, betonar barnombudsmannen Elina Pekkarinen.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Elina PekkarinenLapsiasiavaltuutettu
Puh:0295 666 858elina.pekkarinen@oikeus.fiMari LaitinenHallinnollinen avustaja
Lapsiasiavaltuutetun haastattelupyynnöt
Katja MettinenYlitarkastaja
Lapsiasianeuvottelukunnan sihteeri
Hanna HämäläinenPalvelupäällikköKeski-Suomen hyvinvointialue, nuorten mielenterveys- ja päihdepalvelut
Puh:040 480 6010hanna.k.hamalainen@hyvaks.fiIlmo JokinenOsastopäällikköEHYT ry
Puh:050 4077 188ilmo.jokinen@ehyt.fiLinkit
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Lapsiasiavaltuutettu
Varhaiskasvatuksen yhdenvertaisuustyö ehkäisee syrjintää ja edistää lasten osallisuutta13.8.2024 07:34:00 EEST | Tiedote
Likabehandlingsarbetet inom småbarnspedagogiken förebygger diskriminering och främjar barnens delaktighet
Ammattiin opiskelevien lasten oikeudet unohtuvat29.5.2024 09:30:40 EEST | Tiedote
Rättigheterna för barn som studerar till ett yrke försummas
Vakavasti väkivaltaiset ja itsetuhoiset lapset tarvitsevat tehokkaampaa apua4.4.2024 00:01:00 EEST | Tiedote
Lapsiasiavaltuutetun vuosikertomus julkaistaan 4.4. Barn med allvarligt våldsamt och självdestruktivt beteende behöver effektivare hjälp: Barnombudsmannens årsberättelse publiceras 4.4.2024
Lasten turvallisuus ei ole heikentynyt, mutta maailma tuntuu turvattomalta19.3.2024 07:03:00 EET | Tiedote
Barnens trygghet har inte försvagats, men världen känns otryggare för dem
Toteutuuko lapsen etu virallisen lääketieteen ulkopuolisissa hoidoissa?8.2.2024 07:04:00 EET | Tiedote
Tillgodoses barnets bästa vid behandlingar utanför skolmedicinen?
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme