Simpukka ry:n kyselyraportti paljasti merkittäviä puutteita keskenmenojen hoidossa - Käypä hoito -suosituksen valmistelu alkamassa
![](/data/images/00627/4917f13f-a000-4856-9002-e91940e2ae9c-w_720.png)
Keskenmeno on elämän perusteita ravisteleva kriisi, jota värittävät suru, epäonnistuminen, ahdistus, häpeä ja syyllisyys. Noin 15 prosenttia todetuista raskauksista päättyy keskenmenoon. Keskenmeno voi aiheuttaa kokonaisvaltaisia ja pitkäkestoisia hyvinvointihaittoja ja heikentää etenkin psyykkistä vointia.
Lapsettomien yhdistys Simpukka julkaisi huhtikuussa kyselyraportin, jonka taustalla on elokuussa 2022 toteutettu kysely keskenmenosta ja sen hoidosta. Kyselyyn vastasi 761 henkilöä, joista lähes kaikki olivat itse olleet raskaana keskenmenoon johtaneessa raskaudessa.
Kyselytulosten mukaan keskenmenojen hoito näyttäytyy kirjavana ja sirpaleisena. Potilaita pompotellaan hoitopaikasta toiseen, ja moni jää ilman tärkeitä hoito-ohjeita ja jopa kivunhoitoa. Täysin hoidotta kokee jääneensä joka kymmenes keskenmenon kokenut.
Kyselyn mukaan harva saa keskenmenoon ammattimaista psyykkistä tukea. Myös hoitohenkilöstön empatian osoitukset jäävät usein uupumaan, vaikka niillä olisi potilaan selviytymisessä valtavan iso merkitys. Myötätunnon sijaan moni kohtaa jopa töykeitä tai suorastaan musertavia kommentteja.
– Aineistosta piirtyy lohduton kuva keskenmenon hoidon tilasta Suomessa. Vastauksissa toistuivat keskenmenon kokeneiden järkytys, turhautuminen ja pettymys saatuun hoitoon sekä kokemus yksin jättämisestä ja saaduista ajattelemattomista kommenteista. Keskenmenon hoitokäytännöt vaihtelevat suuresti, kertoo Lapsettomien yhdistys Simpukan toiminnanjohtaja Piia Savio.
Keskenmenon kokemuksesta toipuminen vie pitkään
Lähes kaikilla keskenmenon kokeneilla (95 %) on huomattavia pelkoja siitä, että uusi raskaus ei jatku normaalisti. Viidennes vastaajista (21 %) kertoo keskenmenon vaikuttaneen negatiivisesti heidän lapsilukutoiveeseensa tai toteutuneeseen lapsilukuunsa.
Keskenmenon jälkeen koetut hyvinvointihaitat ovat pitkäkestoisia: kolmen vuoden kuluttua keskenmenosta selkeä enemmistö vastaajista (65 %) koki yhä jotakin psyykkistä, sosiaalista tai fyysistä hyvinvointihaittaa, kuten pelkoja, mielialanvaihteluita ja ahdistusta.
Simpukka mukana Käypä hoito -suosituksen laadinnassa
Simpukka iloitsee keskenmenojen Käypä hoito -suosituksen hyväksymisestä. Suomalainen Lääkäriseura Duodecimin verkostovaliokunta päätti kokouksessaan 10.5.2023 hyväksyä Käypä hoito -suosituksen aiheeksi ”Alkuraskauden verenvuoto, keskenmeno ja toistuva keskenmeno”.
Simpukka oli mukana Artikla 3 -ihmisoikeusjärjestön puheenjohtajan, lääkäri Marika Kaksosen aloitteessa Käypä hoito -suosituksen saamiseksi keskenmenojen hoitoon. Aloitteessa olivat myös mukana Raskaudenaikaisen menetyksen kokeneiden Tähti ry ja lapsikuolemaperheiden Käpy ry.
Simpukka osallistuu asiantuntijaorganisaationa asiaa valmistelevaan kokoukseen syyskuussa 2023. Suosituksen tekeminen alkaa vuoden 2024 alkupuolella. Prosessiin kuluu aikaa keskimäärin kaksi vuotta.
– On upeaa, että Käypä hoito -suosituksen laadinta on nyt käynnistymässä, ja Simpukka saa olla mukana tuomassa laadintaan kokonaisvaltaista kuvaa tahattoman lapsettomuuden ja keskenmenojen kokemuksesta. Hoitopolun ja tuen tulee olla selkeästi ymmärrettäviä niin ammattilaisille kuin keskenmenon kokeville. Toivotaan, että tämä tuo valmistuttuaan paljon kaivattua selkeyttä hoitopolkuun ja tarjolla olevaan tukeen, Savio sanoo.
Keskenmenon kokemuksesta sanottua
Lainauksia Simpukka ry:n keskenmenon hoitopolun kyselystä. Raportti julkaistiin huhtikuussa 2023.
“Pahinta oli päivä, jolloin yritettiin lääkkeellistä tyhjennystä. Hoitaja oli tökerö, `syö tämä nappi ja soita kelloja, jos ilmenee kipuja`. Ei mitään varoitusta verenvuodon runsaudesta tai kipujen voimakkuudesta tai riskistä, että hoito epäonnistuu. Karmiva päivä.”
”Keskenmeno ja hoito tapahtui päivystysaikaan synnytysvastaanotolla. Todella kiireinen aika, lääkäri oli tyly ja istukka revittiin ilman kivunlievitystä ulos.”
”Raskauduin, mutta en pysynyt raskaana. Sain usein kuulla miten vaikea meitä olisi auttaa. Hoitava lääkäri vaihtui useasti ja tausta oli selitettävä useaan kertaan. Itse oli pidettävä kokonaisuus hallussa tehdyistä tutkimuksista ja hoidoista. Lääkärit tuskailivat neuvottomuuttaan edessäni.”
”Kokemusta vähäteltiin ja tunnelma oli kireä ja syyllistävä. Hoito oli liukuhihnamaista ja annettiin ymmärtää, että olen lähinnä ruuhkauttamassa systeemiä.”
”Kun hankalan tyhjennyksen jälkeen pääsin kotiin sunnuntaina, minulle huomautettiin, että jos jatkossa tulee jotain, kannattaa tulla viikolla, kun on enemmän henkilökuntaa paikalla. Tämä kommentti sai minut kyllä hiljaiseksi – aivan kuin keskenmenon ajankohdan voisi valita itse.”
”Koin jääneeni oman onneni nojaan lääkkeellisessä tyhjennyksessä. Raju toimenpide kotona tehtäväksi.”
“Kamalinta ja traumaattisinta oli, kun kaksosraskaus meni kesken ja jouduin jakamaan huoneeni raskaana olevan odottajan kanssa, joka kärsi pahoinvoinnista samaan aikaan kun itse synnytin kaksosia.”
”Olin ennen keskenmenoa pyytänyt neuvolasta lähetteen psykologille, se oli tehty. Neuvolasta kuitenkin sanottiin, että asiakkuus loppuu, kun raskaus loppuu. Yritin päästä kaupungin pariterapiaan, mutta sieltä vastattiin, että se on vain lapsiperheille tai raskaana oleville. Tuntui kauhealta, kun juuri olin synnyttänyt kuolleen vauvan, jätettiin niin yksin.”
Käypä hoito -suositukset
- Käypä hoito -suositukset ovat riippumattomia, tutkimusnäyttöön perustuvia kansallisia hoitosuosituksia, joiden tavoitteena on parantaa hoidon tasoa.
- Suositukset sisältävät tiiviissä muodossa tietoa eri sairauksien hoidosta. Terveydenhuollon ammattilaiset käyttävät hoitosuosituksia muun muassa suunnitellessaan hoitoa potilaan kanssa.
- Suomalainen Lääkäriseura Duodecimissa toimii Käypä hoito -toimitus, joka kokoaa jokaiselle hoitosuositukselle asiantuntijatyöryhmän. Työryhmän jäsenet arvioivat, kuinka luotettavaa ja yleistettävää on sairauden hoidosta saatavilla oleva tieto. Työryhmä antaa suosituksia siitä, miten tutkimuksesta saatua tietoa voidaan soveltaa suomalaisessa terveydenhuollossa.
- Suosituksen laadintaan kutsutaan myös potilaita. Potilaiden kokemuksia ja näkemyksiä kerätään kyselylomakkeen avulla. Potilaiden edustajista kootaan viiteryhmä, jonka edustaja kutsutaan myös asiantuntijatyöryhmän jäseneksi.
- Lähde Suomalainen Lääkäriseura Duodecim.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Piia SavioToiminnanjohtajaLapsettomien yhdistys Simpukka ry
Edunvalvonta, vaikuttaminen, verkostot, Simpukka-lehden päätoimittajuus sekä asiantuntijaluennot.
Kuvat
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Tampellan Esplanadi 8 B LH 35
33100 TAMPERE
+358 400 844 823http://www.simpukka.info/
Lapsettomien yhdistys Simpukka ry on tahattoman lapsettomuuden asiantuntijaorganisaatio. Vuonna 1988 perustettu Simpukka edistää lapsettomien asemaa tiedon, tuen ja vaikuttamisen keinoin. Simpukan tavoitteena on, että Suomessa jokainen tahattoman lapsettomuuden kohtaava saa apua ja tukea. Valtakunnallisesti toimivan Simpukan toimisto sijaitsee Tampereella.
Vuodesta 2019 toiminut Helminauha-hanke on Simpukka ry:n alaista toimintaa. Helminauhassa tarjotaan tietoa ja tukea lahjasoluhoidoilla lasta toivoville, lahjasoluhoidoilla lapsiperheellistyneille ja lahjasoluilla alkunsa saaneille henkilöille.
Tiedämme, miltä lapsettomuus tuntuu. Älä jää yksin.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Lapsettomien yhdistys Simpukka ry
Oletko saanut sijaissynnytyksellä lapsen? Kerro Simpukalle kokemuksistasi14.8.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Lapsettomien yhdistys Simpukka kerää kyselylomakkeella tietoja sijaissynnytysjärjestelyissä olleilta. Järjestö ajaa ei-kaupallisen sijaissynnytyksen sääntelyä Suomeen. Vastaukset auttavat saamaan kokonaiskuvan sijaissynnytysjärjestelyistä.
Sateenkaarimiesten lapsitoivetta ei saa ohittaa – sijaissynnytyksen laillistamiselle laajaa kannatusta Suomessa17.6.2024 09:29:51 EEST | Tiedote
Ei-kaupallinen sijaissynnytys ei ole Suomessa vieläkään laillista, vaikka sääntelyn tarve on todettu jo yli vuosikymmenen kestäneessä selvittelyssä. Sijaissynnytyksen salliminen saa kannatusta niin asiantuntijoilta, puolueilta kuin kansalaisiltakin. Edunvalvojat toivovat, että sateenkaarimiesten lapsitoiveet otettaisiin vihdoin vakavasti ja sijaissynnytys sallittaisiin.
Lahjasoluperheille tukea tarjoavan Helminauhan rahoitus päättyy vaikka luovutetuilla sukusoluilla tehtyjen hedelmöityshoitojen määrät kasvoivat23.5.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Tuoreen hedelmöityshoitotilaston (THL) mukaan luovutetuilla sukusoluilla toteutettujen hoitojen määrät kasvoivat toista vuotta. Kehysriihen leikkausten vuoksi lahjasoluhoidoilla lapsen saaneille perheille tietoa ja tukea tarjoavan Helminauha-hankkeen toiminta joudutaan lopettamaan.
Keskenmenoklubi palkittiin Simpukan Helmellä11.5.2024 14:00:00 EEST | Tiedote
Simpukan Helmi -tunnustus on myönnetty Laura Leväsen ylläpitämälle Keskenmenoklubi-tilille. Leväsen mukaan Keskenmenoklubi-tili on salakerho, johon kukaan ei toivonut liittyvänsä. Lapsettomien yhdistys Simpukka jakaa vuosittain Lapsettomien lauantaina Simpukan Helmi -tunnustuksen. Tunnustus annetaan henkilölle tai taholle, joka on edistänyt tahatonta lapsettomuutta kokeneiden hyvinvointia ja asemaa yhteiskunnassa.
Tahatonta lapsettomuutta kokevat unohdetaan kylmästi syntyvyyskeskustelusta - Lapsettomien Simpukka-viikko 6.–12.5.202426.4.2024 12:00:58 EEST | Tiedote
Syntyvyyskeskustelusta unohdetaan tahattomasti lapsettomat. Lapsettomien yhdistys Simpukka ry pelkää, että soteleikkaukset pidentävät lapsettomuushoitojen jonoja entisestään, heikentävät saatavilla olevaa tukea ja huonontavat ikääntyneiden lopullisesti lapsettomien saamaa hoitoa. Lapsettomien Simpukka-viikko 6.–12.5.2024 ja Lapsettomien lauantai 11.5.2024 muistuttavat, että vanhemmuus ei ole itsestäänselvyys.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme