Suhtautumisemme ruokahävikkiin entistä välinpitämättömämpää
![](/data/images/00521/5316f728-e92c-4c36-8205-b71801b7ec3f-w_720.jpg)
Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun tutkijat analysoivat sitä, kuinka sanomalehdet käsittelivät ruokahävikkiä artikkeleissaan kahdella eri ajanjaksolla. Yli sadan vuoden takaiset lehtiartikkelit kerättiin vuosilta 1885-1917, tuore aineisto koostui Helsingin Sanomien jutuista vuosilta 2008-2017.
Vertailemalla aineistoja paljastui, että ennen ruokaa kunnioitettiin nykyistä enemmän. Ruokaa ei nykyään nähdä enää yhtä arvokkaana resurssina. Maatalousyhteiskunta on muuttunut massakulutuksen yhteiskunnaksi. Säästäväisyys, joka toimi kaiken toiminnan taustalla maatalousyhteiskunnassa, ei tänä päivänä ole yhtä tärkeää.
- 1900-luvulle tultaessa ei termiä ”ruokahävikki” ollut käytännössä olemassakaan. Puhuttiin ruoantähteistä. Ruoka nähtiin aina arvokkaana resurssina, jota ei missään nimessä saisi heittää menemään. Mahdolliset ylijäämät kannustettiin antamaan heikompiosaisille. Valistus tähteiden parempaan käyttöön oli kylläkin nähtävissä myös moderneissa artikkeleissa, markkinoinnin professori Outi Uusitalo kertoo.
Vanhasta aineistosta paljastui myös säntillinen suhtautuminen ruokaan ja sen valmistukseen, sekä erittäin voimakkaat sosiaaliset hierarkiat liittyen esimerkiksi ruoantähteiden jakamiseen. Samaa luokkatasoa löytyy myös nykyaineistosta, jossa ruokahävikki voidaan nähdä ratkaisuna sosiaalisiin ongelmiin vaikkapa ylimääräisen ruoan leipäjonoon tarjoamisen muodossa.
Nykypäivänä ruokahävikistä on tullut myös voimakkaasti globaali ilmiö, joka yhdistyy muihin yhteiskunnallisiin ongelmiin. Samalla siitä on kuitenkin tullut myös osalle ihmisistä innovaatioiden lähde tai trendikäs osa elämäntapaa esimerkiksi hävikkiruokaa hyödyntävien ravintoloiden muodossa.
Ehdotuksia nykypäivän ihmiselle
Tutkimus keskittyi löytämään aineistoista ruokahävikkiin liittyviä teemoja ja hyveitä. Hyveet voidaan nähdä ihmisten piirteinä ja ominaisuuksina, jotka kannustavat mahdollisimman suureen hyvyyteen. Kun hyveet on sisäistetty, näkyvät ne kaikessa ihmisten toiminnassa.
Aineistoja vertailemalla voidaan antaa ohjeita siitä, mitä hyveitä ihmisen tulisi sisäistää ruokahävikin vähentämiseksi. Menneessä ajassa on paljon, josta ottaa oppia.
- Ruokaa tuli kunnioittaa nykyistä enemmän. Samaten arkiset ja yksinkertaiset hyveet kuten säästäväisyys tulisi palauttaa entistä suurempaan arvoon. Rehellisyyden ja läpinäkyvyyden hyveet kannustaisivat kierrätykseen. Lisäksi arjessamme on runsaasti ruokapaikkoja, joissa kuluttaja ei itse käsittele ruokaa. Myös työpaikkaruokaloiden kaltaisten instituutioiden tulisi omaksua näitä hyveitä, Uusitalo kertoo.
Kaikkien olisikin hyvä harrastaa itsereflektiota.
- Otetaan esimerkiksi kupillinen tai pannullinen kahvia. Pohjat näistä lentävät helposti viemäriin, vaikka sen tuottamiseen on kaikki välivaiheet laskien kulunut suunnaton määrä energiaa. Ihannetapauksessa oikeat hyveet omaksunut ihminen jättää lähes tiedostamattaan näin tekemättä. Tällaisten hyveiden omaksuminen ja sitä kautta hyvien tapojen ja käytänteiden toteuttaminen olisi itse kullekin tärkeää.
Artikkelin julkaisutiedot: Uusitalo, Outi; Takala, Tuomo (2020). From Scarcity to Abundance: Food Waste Themes and Virtues in Agrarian and Mature Consumer Society. In Närvänen, Elina; Mesiranta, Nina; Mattila, Malla; Heikkinen, Anna (Eds.) Food Waste Management: Solving the Wicked Problem. Cham: Palgrave Macmillan, 257-288. DOI: 10.1007/978-3-030-20561-4_10
Lisätietoja:
Outi Uusitalo
professori, Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu
outi.uusitalo@jyu.fi, 0400 247 996
Iiro Vuori
tiedottaja, Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu
iiro.p.l.vuori@jyu.fi, 040 805 4636
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Iiro VuoriTiedottaja / kauppakorkeakoulu
Puh:040 805 4636viestinta@jyu.fiKuvat
Tietoja julkaisijasta
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän yliopistossa järjestetään kaksi kansainvälistä konferenssia koulutusjohtamisen teemoista6.9.2024 11:00:00 EEST | Tiedote
Jyväskylässä ratkotaan yhden viikon aikana koulutusjohtamisen haasteita kahden kansainvälisen konferenssin voimin. ILRF EC -konferenssi tekee syväkatsauksen varhaiskasvatuksen johtamisen erityiskysymyksiin, kun taas sitä seuraava ENIRDELM-konferenssi keskittyy laajemmin koulutusjohtamisen ja koulutusorganisaatioiden yhteisöjen kehittämiseen. Konferenssit kokoavat yhteen asiantuntijoita yhteensä yli 20 eri maasta.
Syksyn Tiedettä kaikille -tapahtumat tarjoavat tietoa ja elämyksiä kaikenikäisille6.9.2024 09:20:49 EEST | Tiedote
Herätä uteliaisuutesi – tervetuloa saamaan uusia oivalluksia tutkitun tiedon äärelle! Osallistu yleisötapahtumiin, heittäydy keskusteluihin, kartuta taitojasi työpajoissa tai uppoudu kiehtoviin todellisuuksiin ajankohtaisissa näyttelyissä – niiden jälkeen näet maailman uusin silmin. Jyväskylän yliopiston Tiedettä kaikille -toiminta on kaikille avointa.
Kulttuuri on oikeudenmukaisen kestävyysmurroksen perusta - Kestävää kulttuuria koskevien politiikkasuositusten julkistustilaisuus5.9.2024 06:45:00 EEST | Tiedote
Ekologisesti kestävämmän yhteiskunnan ja maailman toteutuminen vaatii ennen kaikkea kulttuurista muutosta. Uudessa vertaisarvioidussa Wisdom Letters -julkaisussa “Kohti kestävää kulttuuria” esitetään päätöksentekijöille ja kansalaisyhteiskunnan käyttöön suosituksia siitä, millä tavoin kulttuuri voi tukea kestävyysmurrosta. Politiikkasuositukset julkistetaan keskiviikkona 11.9.2024 Jyväskylän yliopiston kirjastolla ja etäyhteyksin Yle Areenassa.
Rehtori Jari Ojala: Koulutustason nostoon tarvitaan hallituskaudet ylittävä suunnitelma4.9.2024 14:04:47 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston lukuvuoden 2024-2025 avajaispuhe 4.9.2024. Lukuvuoden avajaispuheessaan rehtori Jari Ojala pohti teknologiamurroksen vaikutusta työhön ja myös tulevaisuuden koulutustarpeisiin.
Korkeakoulukenttä suunnannäyttäjänä luontohaittojen hallinnassa – Turun yliopiston hiili- ja luontojalanjälki laskettu yhteistyössä Jyväskylän yliopiston kanssa4.9.2024 13:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston resurssiviisausyhteisö JYU.Wisdomin kehittämän hiili- ja luontojalanjäljen laskentamenetelmän käyttö on laajentunut korkeakoulujen kentällä. Turun yliopisto on heti Jyväskylän yliopiston jälkeen arvioinut oman hiili- ja luontojalanjälkensä. Korkeakoulut ovat merkittäviä suunnannäyttäjiä muille yhteiskunnan toimijoille omien ympäristövaikutusten huomioimisessa ja luontopositiivisuuden aikaansaamisessa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme