Tuore tutkimus osoittaa: opiskelijoiden elämänpäämäärissä korostuu itsekkyys ja niiden laajentamiseksi tarvitaan tukea opetuksesta
![Kuva: Jonne Renvall / Tampereen yliopisto](/data/images/00125/fe32745a-73c1-48c3-b994-c15dfebcd106-w_720.jpg)
Vuoden 2023 alussa julkaistussa tutkimuksessa Life purposes: Comparing higher education students in four institutions in the Netherlands and Finland Elina Kuusisto tutki yhdessä tutkijakollegoidensa kanssa suomalaisten ja hollantilaisten korkeakouluopiskelijoiden elämänpäämääriä. Yksi kollegoista on Tampereen yliopiston tutkija Inkeri Rissanen.
Elämänpäämäärätutkimuksen taustalla on Stanfordin yliopiston William Damonin ja hänen tutkimusryhmänsä kehittämä määritelmä elämän päämäärästä, purpose in life. Teorian ajatuksena on, että elämän päämäärä muodostuu kolmesta dimensiosta: pitkäaikaisesta ja ihmiselle merkityksellisestä tavoitteesta, toiminnasta tavoitteen saavuttamiseksi sekä itsen ulkopuolelle liittyvästä ulottuvuudesta, muiden hyväksi toimimisesta. Näiden kolmen dimension avulla voidaan tarkastella yksilöiden elämän päämäärän kehittymistä.
Opiskelijoiden elämänpäämäärissä korostuu itsekkyys
Kuusiston ja kumppaneiden tutkimuksessa tarkasteltiin, millaisia elämänpäämääriä opiskelijoilla on. Aineiston määrällisestä osuudesta tuli esille, että elämänpäämääräprofiileja on suomalaisten ja hollantilaisten opiskelijoiden joukossa neljänlaisia: päämäärätietoisia, itsekeskeisiä, haaveilijoita sekä sitoutumattomia. Samantapaisia profiileja on noussut myös amerikkalaisissa tutkimuksissa.
Päämäärätietoisella on olemassa kaikki Damonin teorian dimensiot: hän on löytänyt merkityksellisen päämäärän ja tekee suunnitelmia ja toimia saavuttaakseen sen. Hänen päämääränsä jollain tapaa myös hyödyttää muita. Itsekeskeisillä on selkeitä tavoitteita ja he ovat sitoutuneita niiden toteuttamiseen. Tavoitteet eivät kuitenkaan yleensä liity muihin ihmisiin. Haaveilijalla tai unelmoijalla puolestaan on visioita ja ideoita sekä halua parantaa maailmaa, mutta ei vahvasti sitouttavaa tavoitetta. Sitoutumattomat ovat pienin ryhmä. Heidän sitoutumisensa kaikkiin kolmeen dimensioon on matala.
Tutkimuksen laadullinen osuus osoitti, että suurin osa suomalaisopiskelijoista on elämänpäämääräprofiililtaan itsekeskeisiä.
– Monet suomalaisista ja osa hollantilaisistakin opiskelijoista kuuluivat niihin, joilla on todella vahvana itsekeskeisyyden elämänpäämääräprofiili. He haluavat elämässä olla onnellisia, toteuttaa itseään, saada kodin ja perheen ja elää mukavaa elämää. Ja kukapa ei haluaisi, nauraa Kuusisto.
Vain kolmasosalla opettajaopiskelijoista on yhteiskunnallisia päämääriä
Tutkimustulosten pohjalta Kuusisto on tehnyt jatkotutkimusta yhdessä Rissasen kanssa. Tutkimuskohteena ovat olleet Tampereen yliopiston opettajaopiskelijat.
Tutkimustuloksissa korostui tulevan opettajan työn instrumentaalinen merkitys. Se tarkoittaa, että opiskelijat kokevat saavansa työn kautta onnellisuutta ja merkityksellisyyttä elämään. Lisäksi he kokevat työn tarjoavan heille elinkeinon, jonka avulla he voivat saavuttaa omat päämääränsä elämässä.
– Vaikka opiskelijoilla oli toki myös pedagogisia päämääriä, meitä hämmensi, että vain kolmasosalla oli yhteiskunnallisia tavoitteita tai päämääriä. Kun ajattelemme, että Tampereen yliopiston yksi keskeisimmistä arvoista on yhteiskunnallinen vaikuttaminen ja yhteiskunnalliseen vastuuseen kasvattaminen, sen pitäisi ilman muuta olla myös opettajakoulutuksemme yksi päätavoite.
Kuusisto sanoo, että tulokset huolestuttavat häntä:
– Meillä näyttäisi olevan opettajasukupolvi, joka lähtee työhön tullakseen onnelliseksi tai niistä lähtökohdista käsin, mitä työ voi heille antaa. Opettajan työ on hyvin haasteellista ja pelkään, että tämän tyyppiset päämäärät ja odotukset eivät kanna arjessa, mikäli opiskelemaan lähdetään vain oman onnellisuuden näkökulman kautta. Paradoksaalisesti tutkimuksissa on havaittu, että ihminen tulee onnelliseksi toisten palvelemisen kautta.
Kuusisto ja Rissanen ovat yhdessä pohtineet, että tutkimustulokset tulisi ottaa huomioon opettajankoulutusta kehitettäessä, jotta tulevia opettajia voidaan auttaa laajentamaan elämänpäämääriään.
– Haluan korostaa, että tutkimukseen osallistuneet opiskelijat olivat opintojensa alkuvaiheessa. Niinpä tarvitsemme jatkotutkimuksia siitä, miten päämäärätietoisuus kehittyy opintojen ajan. Tällä hetkellä Kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa on kehitteillä uusi opetussuunnitelma, joka mahdollistaa opiskelijoiden päämäärätietoisuuden kehittämisen jo opintojen alkuvaiheessa. Tämä on hyvä alku.
Elämänpäämäärät muovautuvat koko elämän ajan
Kuusisto kertoo, että hänellä oli elämässään aika, jolloin ei uskaltanut unelmoida. Silloin omat elämänpäämäärät ja niihin liittyvät tavoitteet eivät olleet selkeimmillään. Damonin teorioiden tutkiminen muutti näkökulmaa:
– Nykyään mietin jatkuvasti, miten voin kehittää omaa elämänpäämäärääni. Damonin mukaan elämänpäämäärä on kehittyvä asia, joka syventyy ja muovautuu koko elämän ajan. Suunnittelen ja asetan tavoitteita aktiivisesti, haluan omassa elämässäni treenata sitä mitä tutkin. Olen saanut tästä teoriasta merkittävästi arkea auttavan välineen.
Auttaakseen opettajaopiskelijoita Kuusisto ja Rissanen lähtevät seuraavaksi tutkimaan, miten omaa elämänpäämäärää voisi opettajaopintojen aikana työstää. Tavoitteena on, että opiskelijat kykenevät laajentamaan omaa elämänpäämääräänsä ja hahmottamaan sitä paremmin myös opettajantyön yhteiskunnallisen merkityksen kautta.
– Toivon, että meillä on tulevaisuudessa opettajia, joilla on motivaatiota ja voimavaroja lähteä vaikuttamaan rakenteisiin ja puuttumaan hankaliin työolosuhteisiin. Yhteiskunnallisen ulottuvuuden mukaan tuleminen opettajankoulutukseen on merkittävää, mutta kuten tutkimuksestamme voi havaita, olemme siinä vasta alkutaipaleella. On tärkeää, että opettajat näkevät isommassa mittakaavassa työnsä merkityksen.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Tutkija Elina Kuusisto
elina.kuusisto@tuni.fi
+358503182483
Kuvat
![Kuva: Jonne Renvall / Tampereen yliopisto](/data/images/00125/fe32745a-73c1-48c3-b994-c15dfebcd106-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
Tampereen yliopisto kytkee yhteen tekniikan, terveyden ja yhteiskunnan tutkimuksen ja koulutuksen. Teemme kumppaniemme kanssa yhteistyötä, joka perustuu vahvuusalueillemme sekä uudenlaisille tieteenalojen yhdistelmille ja niiden soveltamisosaamiselle. Luomme ratkaisuja ilmastonmuutokseen, luontoympäristön turvaamiseen sekä yhteiskuntien hyvinvoinnin ja kestävyyden rakentamiseen. Yliopistossa on 21 000 opiskelijaa ja henkilöstöä lähes 4 000.
Rakennamme yhdessä kestävää maailmaa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tampereen yliopisto
Tietopaketti kansalaisille ilmahygieniasta: tutkijat antavat ohjeita ilmavälitteisten tautien torjuntaan29.8.2024 12:00:00 EEST | Tiedote
Ilmavälitteisten tautien leviämistä voidaan ehkäistä lisäämällä ilmahygieniaa kodeissa, ravintoloissa ja työpaikoilla. Käsihygienian lisäksi käyttöön tarvitaan ilmahygieniaa. Suomen Akatemian rahoittamassa Kansalaissuoja-tutkimushankkeessa on koottu ohjeet ja keinot kansalaisille, yrittäjille, kuntapäättäjille ja muille hyvinvoinnin ja terveyden edistämisestä kiinnostuneille.
Väitös: Turvallisempaa kemiaa liimasovelluksiin28.8.2024 15:16:47 EEST | Tiedote
DI Soilikki Kotanen tutki väitöskirjassaan turvallisempia raaka-aineita polyuretaanimateriaalien valmistamiseksi. Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää teollisessa liimauksessa, kun vaihtoehtoisia materiaaleja kehitetään edelleen liimoiksi.
Väitös: Uudenlaisia hybridifotoniikkapiirejä kaasujen ja biomarkkereiden energiatehokkaaseen havaitsemiseen28.8.2024 10:00:00 EEST | Tiedote
Piifotoniikkapiirien ja III/V-puolijohdevalonlähteiden integrointi mahdollistaa fotonisten integroitujen piirien (PIC) hyödyntämisen optisissa mittauksissa, kuten esimerkiksi ympäristökaasujen tarkan mittaamisen sekä biomarkkereiden reaaliaikaisen seurannan puettavissa laitteissa, kuten älyrannekkeissa. Väitöskirjassaan Samu-Pekka Ojanen käsittelee PIC-teknologian kehitysprosessia alkaen suunnittelusta ja puolijohdeprosessoinnista aina konkreettisiin sovelluksiin asti. Tutkimuksessaan hän kehittää hybridilaser-valonlähteitä, jotka tarjoavat mahdollisuuden valmistaa kompakteja ja energiatehokkaita antureita uudenlaisiin mittausratkaisuihin.
Yhä useammalla yli 90-vuotiaalla parempi toimintakyky ja vierellä läheisiä27.8.2024 13:30:00 EEST | Tiedote
Liikkuminen ja portaiden kulkeminen onnistuvat yhä useammalta 90 vuotta täyttäneeltä tamperelaiselta. Virallisen hoivan vähentyessä läheiset ihmiset ovat yhä merkittävimpiä ilon tuojina ja konkreettisena arjen apuna. Ikäryhmän elämäntilanteesta kertoo Tervaskannot 90+ -tutkimus, jonka tuloksia esitellään yleisötilaisuudessa Tampereella tiistaina 27.8.
Kutsu medialle: Tampereen yliopisto juhlii lukuvuoden avajaisia 3. syyskuuta27.8.2024 09:55:41 EEST | Tiedote
Tampereen yliopiston lukuvuoden 2024–2025 avajaisjuhlaa vietetään tiistaina 3.9.2024 klo 12.30 alkaen keskustakampuksella Päätalon juhlasalissa. Tervetuloa seuraamaan juhlaa paikan päälle tai striimattuna!
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme