![ELO - Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö](/data/images/00777/7d466f7c-aa50-41bb-9753-1eab0d1a96db-w_300_h_100.jpg)
Tutkimus: Suomella omaleimainen juomakulttuuri, jota turhaan arvotetaan negatiivisesti
![Humalan tällä puolella -tutkimus. Juomisen lajityyppejä erottaa käytöksen etäisyys arjen säännöistä, ei pelkkä alkoholin määrä. PIIRROS: Mari Huhtanen](/data/images/00095/0173d4bb-3c2a-47bc-8e5a-46c62871cb7e-w_720.png)
Suomen omaleimaisella juomakulttuurilla on pitkä historia. Se on perinteisesti ollut olut- ja paloviinakulttuuria, johon on kuulunut humalajuomista, mutta myös muita ulottuvuuksia. Historialliset syyt ovat muovanneet myös tapaamme ymmärtää ja arvottaa omaa juomakulttuuriamme.
Alkoholin ja arjen suhde on Humalan tällä puolella -tutkimuksen mukaan suomalaisen juomiskulttuurin tärkein ominaispiirre. Juomakulttuurissamme olennaista on juomisen tilanne ja viitekehys sekä tilanteen mukainen käytös, ei niinkään nautitun alkoholin määrä. Uusi näkökulma kyseenalaistaa vallitsevan käsityksen humalatilan vahvuuden keskeisestä roolista ja myös vertailun eteläeurooppalaiseen juomakulttuuriin.
Yhdessäoloa ja arjen kevennystä
− Suomessa alkoholilla voidellaan sosiaalisia tunteita ja kevennetään arkea. Arki ei aina anna tilaa kohdata toisia tai ottaa rennosti, mutta juominen avaa tien yhdessäoloon ja vapauteen. Näiden ”kauas arjen tuolle puolen”-tilanteiden lisäksi meillä on arjen piirissä kevyttä, ei-humalahakuista juomista, jota nimitän pienjuomiseksi. Se on kuin pieni keidas arjen keskellä, joka tarjoaa rentouden, vapaalla olon ja nautinnon kokemuksia, kertoo Antti Maunu.
Maunu korostaa, että humalan ja pienjuomisen ero ei kuitenkaan tarkoita hyvän ja huonon juomisen eroa. Kaikella juomisella ainakin koitetaan tavoitella jotain hyvää. Juominen voi myös aiheuttaa monenlaisia haittoja, vaikka ei humaltuisikaan näkyvästi.
Siinä missä Etelä-Euroopassa alkoholi on tiivis osa jokapäiväistä elämää, elintarvike ruokapöydässä, Suomessa alkoholi vie arjesta pois. Niinpä vertailu viinimaihin ei ole mielekästä.
– Koko elämäntapamme on erilainen, joten juominen on meille eri asia kuin viinimaiden asukkaille. Meidän pitäisi silti arvostaa juomakulttuuriamme. Positiivinen itseymmärrys auttaisi meitä vahvistamaan sitä entisestään. Haittojen minimointi, hyötyjen maksimointi ja molempien puolien huomioon ottaminen olisi hyvä ohjenuora niin keskustelulle kuin alkoholipolitiikan tekijöillekin, Maunu pohtii.
Suomalaiseen juomakulttuuriin kuuluu myös juomisen itsesäätelyä: juomisen kulttuurinen säätely on arjen säätelyä, pitämällä alkoholi erillään jokapäiväisestä elämästä ja arjen peruspalikoista, työstä ja perhe-elämästä.
Syvempää sisältöä alkoholikeskusteluun
Tutkimusyhteenveto on pelinavaus uudelle tavalle puhua alkoholin sosiaalisista ja kulttuurisista puolista. ELO-säätiö haastaa kaikki juomakulttuurin kentällä toimivat monipuolisen, uudenlaisen juomakulttuurikeskustelun areenalle, jossa tarkkaan miinoitetusta kännäysnurkasta tullaan väljemmille vesille.
– Käsite ”suomalainen juomakulttuuri” kaipaa nykyistä syvempää sisältöä. Tämä tutkimus auttaa meitä pääsemään pelkistä haitta- ja saatavuusteemoista humalan tälle puolelle puhumaan asioista, jotka meillä ovat omaleimaisia ja joista voimme olla ylpeitä. Itseymmärrys ja positiivinen keskustelukulttuuri tuovat juomakulttuurin teemat ruokakulttuurin rinnalle. Molemmat saavat kansainvälisiä vaikutteita ja molemmissa on kyse nautinnosta ja yhdessäolosta – ja samalla vastuullisuudesta yksilöinä ja kulttuurin jäseninä, muistuttaa tutkimuksen tilanneen Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiön, ELO-säätiön johtaja Seija Kurunmäki.
Yhteyshenkilöt
Tutkija, VTT Antti Maunu
040 832 5057 maunuan@gmail.com
Johtaja, MMM Seija Kurunmäki
Seija.kurunmaki@elo-saatio.fi 0400 460894
Kuvat
![Humalan tällä puolella -tutkimus. Juomisen lajityyppejä erottaa käytöksen etäisyys arjen säännöistä, ei pelkkä alkoholin määrä. PIIRROS: Mari Huhtanen](/data/images/00095/0173d4bb-3c2a-47bc-8e5a-46c62871cb7e-w_240.png)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
![ELO - Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö](/data/images/legacy/logos/05f4dfdb-4510-4814-a970-042d27c3ef1f-w_300_h_250.jpg)
Pajuniityntie 11
00320 Helsinki
http://www.elo-saatio.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta ELO - Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö
Vuoden Kokki, Vuoden Tarjoilija, Bocuse d’Or Academy Finland kilpailutoiminta jatkuu katkeamattomana uusine pääjärjestäjineen31.8.2020 09:58:00 EEST | Tiedote
Tiedote 31.8.2020. ELO-säätiön hallinnoima ravintola-alan kansallinen ja kansainvälinen kilpailutoiminta siirtyy uusille pääjärjestäjille syyskuusta alkaen. Bocuse d’Or kilpailutoiminta siirtyy Bocuse d’Or Academy Finland ry:lle. Vuoden Kokki ja Vuoden Tarjoilija kilpailutoiminnan järjestämisvastuu siirtyy Wihuri Oy Aarnio Metro-tukulle. Sekä Bocuse d’Or että Vuoden Kokki ja Vuoden Tarjoilija kilpailutoiminta jatkuu katkeamattomana uusine pääjärjestäjineen ja nykyisine ammattilais- ja yhteistyökumppaniverkostoineen suunnitelmien ja tavoitteiden mukaisesti.
Euroopan Bocuse d’Or -kilpailut siirretään syyskuulle20.3.2020 14:34:39 EET | Tiedote
Bocuse d’Or -kilpailuja järjestävä GL-events ilmoitti tänään, että toukokuun lopulle Tallinnaan suunniteltu Bocuse d’Orin Euroopan-osakilpailu pidetään 3.- 4. syyskuuta 2020.
Päivitetty tiedote: Vuoden Kokki 2020 ja Vuoden Tarjoilija 2020 on valittu13.3.2020 17:23:50 EET | Uutinen
Vuoden Kokki 2020 on Lari Helenius (Ravintola Olo, Helsinki) ja Vuoden Tarjoilija 2020 on Christian Angelov (Ravintola Finnjävel Salonki. Ruoanlaiton ammattilaisten Vuoden Kokki- ja salipuolen ammattilaisten Vuoden Tarjoilija SM-kilpailujen finaalit käytiin 13.3.2020 Messukeskuksessa.
Vuoden Kokki 2020 ja Vuoden Tarjoilija 2020 on valittu13.3.2020 17:02:07 EET | Uutinen
Vuoden Kokki 2020 on Lari Helenius (Ravintola Olo, Helsinki) ja Vuoden Tarjoilija 2020 on Christian Angelov (Ravintola Finnjävel Salonki). Ruoanlaiton ammattilaisten Vuoden Kokki- ja salipuolen ammattilaisten Vuoden Tarjoilija SM-kilpailujen finaalit käytiin 13.3.2020 Messukeskuksessa.
Vuoden Kokki ja Vuoden Tarjoilija -finalistit vuodelle 2020 on valittu - seuraa finaalia suorassa lähetyksessä13.3.2020 10:02:19 EET | Tiedote
Vuoden Kokki ja Tarjoilija 2020 -finalistit julkistettiin Gastro Helsinki -ammattitapahtumassa 12.3. Kahdeksan huippukokkia ja -tarjoilijaa jatkaa finaaliin, joka järjestetään poikkeuksellisesti suurelta yleisöltä suljettuna. Vuoden Kokki ja Tarjoilija 2020 -finaalia voi seurata tänä vuonna suorana Ilta-Sanomien verkkosivuilla Ruokala-osiossa 13.3. klo 10-14.