![Suomen Fysioterapeutit – Finlands Fysioterapeuter ry](/data/images/00009/971a148a-760a-4961-a899-0747cb57f6eb-w_300_h_100.png)
Kela-korvausten poistaminen kaventaa valinnanvapautta ja lisää kustannuksia
Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta on mietinnössään (StVM 34/2022 vp) kannattanut terveydenhuollon palveluista maksettaviin hoito- ja tutkimuskorvauksiin (Kela-korvaukset) esitettyjä leikkauksia. Valiokunnan päätös ei ollut yksimielinen.
Esitetyt leikkaukset heikentävät fysioterapian saatavuutta, vaikeuttavat hyvinvointialueiden toimintaa, lisäävät alueellisia eroja sekä keskittävät palveluita suurille terveystoimijoille. Nykyisellä korvausjärjestelmällä on tärkeä rooli asiakasohjauksessa, eikä muutoksen aikataulu mahdollista yritystoiminnan sopeuttamista uuteen tilanteeseen.
Yksityinen sektori tuottaa suurimman osan fysioterapiapalveluista
Fysioterapia on tuki- ja liikuntaelinvaivojen ensilinjan hoitomuoto. Fysioterapeutteja tarvitaan lisäksi mm. kansansairauksien, vammojen ja ikääntyneiden kuntoutuksessa sekä terveyttä edistävässä toiminnassa. Suomessa työskentelee arviolta 9 500 fysioterapeuttia, joista noin 2 500 on yrittäjiä ja 2 900 yksityisen sektorin palkansaajia1.
Vuonna 2021 yksityisellä sektorilla toteutui 1,15 miljoonaa Kela-korvattavaa fysioterapiakäyntiä ja palveluita käytti 150 000 kansalaista2. Terveyskeskuksissa fysioterapiakäyntejä toteutui 998 000 ja asiakkaita oli 340 0003. Yksityisen sektorin osuus fysioterapiakäynneistä on yli 50 prosenttia (ks. liitteenä oleva kuvio julkisen ja yksityisen sektorin fysioterapiakäynneistä vuonna 2021 hyvinvointialueittain).
Julkisella sektorilla käyntimäärä asiakasta kohden on niukka3, heikentäen kuntoutuksen vaikuttavuutta. Terveyskeskuksessa tuotetun fysioterapian yksikkökustannus oli 84 euroa vuonna 20174. Yksityisellä sektorilla fysioterapian keskihinta oli 58 euroa vuonna 20212.
Kela-korvausten poistaminen lisää kustannuksia ja pidentää jonoja
Suomen hallitus on arvioinut, että enintään 10 prosenttia asiakkaista siirtyisi yksityiseltä sektorilta terveyskeskuksiin5. Fysioterapian osalta tämä tarkoittaa 150 000 asiakaskäyntiä, joiden tuottaminen julkisella sektorilla maksaa 12,6 miljoonaa euroa. Fysioterapian Kela-korvausten ollessa 7,6 miljoonaa euroa vuodessa2, ei korvausten poistaminen tuo lainkaan säästöjä. Sen sijaan kustannukset kasvavat lähes viidellä miljoonalla eurolla.
Sote-uudistuksen on ajateltu parantavan julkisen sektorin sote-palveluita niin paljon, että jonoja ei enää olisi6. Perusterveydenhuollon niukat fysioterapiaresurssit eivät kuitenkaan nykyiselläänkään riitä kansalaisten kuntoutuksen toteuttamiseen, joten ilman yksityistä sektoria kansalaiset eivät saa tarvitsemiaan palveluita. Koronapandemian aiheuttama kuntoutusvelka ja vanhuspalveluiden hoitokriisi ovat jo luoneet hyvinvointialueille erittäin vaikean asetelman toiminnan käynnistämiseen. Kela-korvausjärjestelmän poistaminen pahentaa tilannetta entisestään.
Korvausjärjestelmä ylläpitää työkykyä
Fysioterapian Kela-korvausten leikkaaminen kohdistuu erityisesti tuki- ja liikuntaelinvaivoista (tule-vaivat) kärsiviin yli 50-vuotiaisiin. Tule-vaivojen vuoksi menetetään vuosittain kahden miljardin euron työpanos7 ja ne ovat yleisin syy työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen8 ja pitkiin sairauspoissaoloihin9 yli 50-vuotiailla.
Fysioterapia on tule-vaivojen ensisijainen kuntoutusmuoto. Suurin osa tule-vaivoista ei vaadi erikoislääkärin arviota, lääkehoitoa, kuvantamistutkimuksia tai kallista leikkaushoitoa. Keski-iässä tapahtuvalla tule-vaivojen kuntoutuksella on myös merkittävä vaikutus vanhuuden toimintakykyyn ja vanhuspalveluiden tarpeeseen. Tule-vaivojen kuntoutus työuran loppuvaiheessa turvaa parempaa toimintakykyä myös eläkeikäisenä. Kela-korvattu fysioterapia on ennaltaehkäisevää terveydenhuoltoa parhaimmillaan.
Palvelut keskitetään suurille toimijoille
Kela-korvausjärjestelmä on merkittävä asiakasohjauksen väline. Lääkärin lähete on vakiintunut tapa ohjata asiakas fysioterapiaan. Monen itsenäisen ammatinharjoittajan ja pk-yrityksen toiminta on rakennettu lähetejärjestelmän varaan. Kela-korvausten poistamisen jälkeen fysioterapia-asiakkaita ei enää ohjaudu julkisesta terveydenhuollosta pk-yrityksiin.
Suuret lääkärikeskukset ovat jo lopettaneet lähetteiden kirjoittamisen pk-yrityksiin omaa markkinaosuuttaan laajentaakseen. Vakuutusyhtiöt, joiden asiakaskunta todennäköisesti kasvaa terveysvakuutusten yleistyessä, puolestaan keskittävät asiakkaansa samoihin suuriin lääkärikeskuksiin.
Pienten fysioterapiayritysten asiakasvirrat kutistuvat monesta suunnasta.Ala uhkaa keskittyä suurille toimijoille. 2010-luvulla Kela-korvattavien asiakaskäyntien määrä on vähentynyt 43 prosentilla, eli 843 000 asiakaskäynnillä. Yrittäjien toimeentulosta on kadonnut 52 miljoonaa euroa.
Kela-korvausten poistaminen vahvistaa suurten lääkärikeskusten asemaa, koska ne eivät tarvitse Kela-korvaukseen liittyvää lähetejärjestelmää asiakasohjaukseen. Itsenäisillä ammatinharjoittajilla ja pk-yrityksillä ei lyhyen siirtymäajan vuoksi ole aikaa uuden asiakasohjausjärjestelmän rakentamiseen. Koronapandemian jälkeen yritysten taloudelliset puskurit on jo käytetty, eikä niillä välttämättä ole mahdollisuuksia esimerkiksi markkinoinnin tehostamiseen.
Hallitus on perustellut Kela-korvausten leikkaamista vanhuspalvelulain henkilöstömitoituksen rahoituksella10. Nyt kun lain toimeenpanoa ollaan viivästyttämässä11, on Kela-korvausten poistamisenkin suhteen perusteltua ottaa aikalisä. Tällöin fysioterapiayrityksillä on mahdollisuus sopeuttaa toimintaansa tuleviin muutoksiin, ja hyvinvointialueet pääsevät aloittamaan toimintansa rauhassa.
Lisätietoja:
Juho Korpi
kehittämisasiantuntija
Suomen Fysioterapeutit ry
juho.korpi@suomenfysioterapeutit.fi
p. 0400 166 506
Lähteet
(1) Tilastokeskus. Työlliset ammattiryhmän (AML 2010, tasot 1–5) ja vuoden mukaan, 2020.
(2) Kelan tilastotietokanta Kelasto.
(3) THL Avohilmo-rekisteri 11.3.2022
(4) Mäklin S. & Kokko P. Terveyden- ja sosiaalihuollon yksikkökustannukset Suomessa vuonna 2017. Työpaperi 21/2020
(5) IL 16.2.2022.
(6) YLE 23.6.2020.
(7) Tuki- ja liikuntaelinvaivat maksavat miljardeja. Suomen Fysioterapeutit ry. 2022.
(8) Eläketurvakeskuksen tilastotietokanta, Eläkkeelle siirtyneiden lukumäärä 2020.
(9) Kelan tilastotietokanta Kelasto, Sairauspäivärahojen saajat ja maksetut etuudet 2021.
(10) STM Tiedote 14.3.2022.
(11) HE 298/2022 vp.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Juho Korpikehittämisasiantuntija
Puh:0400 166 506juho.korpi@suomenfysioterapeutit.fiTietoja julkaisijasta
![Suomen Fysioterapeutit – Finlands Fysioterapeuter ry](/data/images/00135/ef58a724-f476-4791-9232-24cd799877e0-w_300_h_250.png)
Rautatieläisenkatu 6 B
00520 Helsinki
Suomen Fysioterapeutit - Finland Fysioterapeuter ry on fysioterapeuttien ja fysioterapeuttiopiskelijoiden ammattiliitto. Suomen Fysioterapeutit muodostaa yhdessä Suomen Toimintaterapeuttiliiton kanssa Kuntoutusalan Asiantuntijat ry:n, joka on korkeakoulutettujen ammattiryhmien etua ajavan keskusjärjestö Akavan jäsen.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen Fysioterapeutit – Finlands Fysioterapeuter ry
Suomen Fysioterapeutit ja Suomen Kuntoutusyrittäjät: Fysioterapian Kela-korvaukset tulee palauttaa4.5.2023 07:08:14 EEST | Tiedote
Fysioterapian Kela-korvaus kannattaa palauttaa ja korvauksen tasoa korottaa aiemmasta. Yksityisellä sektorilla tarjottavaa fysioterapiaa on tarkoituksenmukaista hyödyntää etenkin niiden terveysvaivojen ennaltaehkäisyssä ja kuntoutuksessa, jotka eivät vaadi diagnostisia tutkimuksia tai lääketieteellistä tai moniammatillista hoitoa. Näitä ovat etenkin tuki- ja liikuntaelinvaivat (tule-vaivat) sekä monet muut kansansairaudet.
Mieli voi kuntoutua kehon kautta – ratkaisuja mielenterveyden ongelmiin13.4.2023 13:18:40 EEST | Tiedote
Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun johdolla toiminut pyöreän pöydän työryhmä esitti hallituskauden lopulla useita ratkaisuja mielenterveyskriisin ratkaisemiseksi (1). Työryhmä nosti esille etenkin psykososiaalisten hoitojen saatavuuden vahvistamisen, joka sinällään on erittäin kannatettavaa. Yksi tehokkaimmista mielenterveyden ongelmien ehkäisy- ja hoitokeinoista ei kuitenkaan noussut työryhmän ehdotuksissa esille: fyysinen aktiivisuus ja fyysinen harjoittelu, eli liikunnallisen kuntoutus.
Kustannukset kuriin kuntoutuksella31.3.2023 11:25:31 EEST | Tiedote
Seuraavan hallituksen on ratkaistava vaikeita kansanterveydellisiä ja kansantaloudellisia ongelmia. Suomen väestö ikääntyy, työikäisten keho ja mieli eivät kestä työelämän vaatimuksia ja kasvava sukupolvi on historiallisen huonossa kunnossa. Samalla valtio velkaantuu. Sosiaali- ja terveydenhuollon kustannusten kasvua on kyettävä hillitsemään, heikentämättä kuitenkaan palveluiden laatua tai saatavuutta ja pitämällä kiinni osaavasta henkilöstöstä.
Mieli voi kuntoutua myös kehon kautta 25.11.2022 10:50:23 EET | Tiedote
Tietoisuutta fysioterapian vaikutuksista on tärkeä lisätä myös mielen kuntoutuksessa. Etenkin ahdistuksesta ja masennuksesta kärsivät hyötyisivät terapeuttisesta harjoittelusta ja kiireettömästä kohtaamisesta fysioterapeutin kanssa.Tästä syntyisi yhteiskunnalle merkittäviä säästöjä.
Liikunnallinen sydänkuntoutus vähentää terveydenhuollon kustannuksia ja parantaa potilaiden elämänlaatua18.11.2022 09:03:15 EET | Tiedote
Suomen Fysioterapeuttien Sepelvaltimotautipotilaan liikunnallinen kuntoutus -fysioterapiasuositusta on päivitetty. Tutkimustiedolla vahvistetun päivityksen mukaan säännöllinen kestävyysliikunta, lihasvoimaharjoittelu ja riittävä arkiaktiivisuus ovat potilaan iästä ja sukupuolesta riippumatta keskeinen osa sepelvaltimotautipotilaan kuntoutumista läpi elämän.