Vanhemmuuden ihanteissa eroja kulttuurien ja yhteiskuntaluokkien välillä – Suomessa ja länsimaissa suositaan rakastavaa vanhemmuutta
![Nimenomaan länsimaissa, joissa vanhemmuudessa ihannoidaan rakastavuutta ja kärsivällisyyttä, ollaan vanhempina uupuneimpia, toteavat dosentti Matilda Sorkkila (vas.) ja professori Kaisa Aunola Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselta. Kuva: Petteri Kivimäki / JYU](/data/images/00997/e154f09f-08be-4e71-82e2-67427256db25-w_720.jpg)
Kansainvälinen tutkimus tunnisti tutkimuksessa mukana olevien maiden jakautuvan viiteen erilaiseen vanhemmuuden kulttuurialueeseen. Aasialaisella kulttuurialueella ihailtiin vastuuntuntoista ja perhekeskeistä vanhemmuutta, Afrikkalaisella kulttuurialueella vastuuntuntoista ja kunnioittavaa käytöstä korostavaa vanhemmuutta ja Latinalaisamerikkalais-Italialais kulttuurialueella rakastavaa ja vastuuntuntoista vanhemmuutta. Länsimaisilla kulttuurialueilla ja Venäjällä ihannoitiin rakastavaa ja kärsivällistä vanhempaa.
– Länsimaissa painotetut teemat ”rakastava”, ”välittävä” ja ”kärsivällinen” edustanevat meillä vallitsevaa positiivisen vanhemmuuden ihannetta, jossa myönteisten tunteiden osoitus on keskiössä, professori Kaisa Aunola Jyväskylän yliopistosta pohtii. Hän vastaa dosentti Matilda Sorkkilan kanssa Suomen osuudesta tutkimuksessa. Muualla kuin länsimaissa sen sijaan tunnutaan ihailtavan enemmän vastuuntuntoista vanhempaa.
– Olemme tutkineet samoja vanhempia myös aiemmin. Mielenkiintoista on, että toiset vertailumme ovat osoittaneet, että nimenomaan länsimaissa, joissa ihannoitiin rakastavuutta ja kärsivällisyyttä, ollaan vanhempina uupuneimpia. Sen sijaan etenkin vastuuntuntoisuutta ja perhekeskeisyyttä ihannoivissa Aasian maissa ollaan vähiten uupuneita, Sorkkila miettii.
Voiko vastuuntuntoisuus vanhemmuudessa olla myös hyvinvointia lisäävä tekijä, jos siihen liittyy esimerkiksi rajojen asettamista? Tiedetään, että turvallisessa vanhemmuudessa tarvitaan rakkauden lisäksi myös vanhemman vastuuta ja rajoja.
Yhteiskuntaluokka vaikuttaa vanhemmuuden ihanteisiin
Tutkimuksen mukaan asuinmaa ei yksinään selitä vanhemmuuden ihanteita, vaan myös vanhempien koulutusasteella ja yhteiskuntaluokalla on merkitystä. Aasian ja Afrikan maissa vähemmän koulutetut vanhemmat painottivat perheen ja kotitöiden teemoja, kun taas korkeammin koulutetut vanhemmat painottivat rahaa ja taloutta. Tämän sijaan muilla kulttuurialueilla korkeammin koulutetut vanhemmat painottivat empaattisuuteen liittyviä teemoja kuten välittämistä, kärsivällisyyttä ja saatavilla olemista. Vähemmän koulutetut vanhemmat taas painottivat rakastavan ja rehellisyyden teemoja.
– Nämä löydökset ehkä kuvastavat sitä, että kehittyvissä maissa koulutustason myötä on korostunut raha ja talous, ja heikommin koulutetuilla taas perinteiset perhe ja kotityöt. Sen sijaan kehittyneissä länsimaissa tällaista eroa ei sitten ehkä enää ole eri koulutusryhmien välillä näkyvissä, Aunola pohtii.
International Investigation of Parental Burnout -tutkimukseen osallistui 8,357 äitiä ja 3,517 isää (yhteensä 11,874 vanhempaa) 37 eri maasta. Tutkimus on ainutlaatuinen siinä mielessä, että siinä tarkasteltiin sekä isiä että äitejä eri yhteiskuntaluokista myös länsimaiden ulkopuolella. Tutkimuksessa hyödynnettiin Leximancerin semanttista verkostoanalyysiä (Leximancer Semantic Network Analysis). Analyysissä vanhempien avoimiin kysymyksiin antamien vastausten pohjalta tunnistetut kulttuuriset alueet eroteltiin toisistaan. Tämän jälkeen vallitsevia teemoja ja käsitteitä tarkasteltiin kulttuurialueittain. Koska ennakko-oletuksia ei asetettu, mahdollisti lähestymistapa erilaisten äänien ja kulttuurien esiin tulemisen.
Tutkimus on julkaistu alansa johtavan tason lehdessä.
Lähde:
Lin, G-X. et al. (2022). Parenting culture(s): Ideal-parent beliefs across 37 countries. Journal of Cross-Cultural Psychology, 54(1), 4-24. doi: 10.1177/00220221221123043
Lisätietoja:
Dosentti Matilda Sorkkila
matilda.sorkkila@jyu.fi
puh. +358 408054709
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Tanja HeikkinenViestinnän asiantuntija
Puh:+358 50 472 1162tanja.s.heikkinen@jyu.fiKuvat
![Nimenomaan länsimaissa, joissa vanhemmuudessa ihannoidaan rakastavuutta ja kärsivällisyyttä, ollaan vanhempina uupuneimpia, toteavat dosentti Matilda Sorkkila (vas.) ja professori Kaisa Aunola Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselta. Kuva: Petteri Kivimäki / JYU](/data/images/00997/e154f09f-08be-4e71-82e2-67427256db25-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Väitös: Koneoppiminen vauhdittaa kvarkki-gluoniplasman ominaisuuksien määrittämistä (Hirvonen)30.8.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopistossa valmistuneessa fysiikan alan väitöstutkimuksessa kehitettiin raskasionitörmäysten virtausdynaamista mallintamista ja uusia koneoppimistekniikoita simulaatioiden nopeuttamista varten. Tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksen (CERN) CERN-LHC-kiihdyttimen korkean energian ydintörmäyksissä muodostuvan vahvasti vuorovaikuttavan aineen ominaisuuksien entistä tarkempaan kartoittamiseen.
Miksi juoksijat jakavat dataa lenkkeilystään muille?29.8.2024 14:42:39 EEST | Tiedote
Mediassa uutisoitiin alkuviikosta ilmiöstä, jossa kiireiset ihmiset palkkaavat toisia juoksemaan lenkkejä puolestaan sosiaalista mediaa varten. Jyväskylän yliopistossa Lauri Palsa ja Pekka Mertala ovat tutkineet liikuntaharrastajien suhdetta teknologiaan, ja ovat tunnistaneet syitä sille miksi teknologioita käytetään ja dataa jaetaan muille.
Kolme Jyväskylän yliopiston professoria valittiin Teknillisten tieteiden akatemiaan28.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Teknillisten tieteiden akatemiaan valittiin kolme Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnan tutkijaa, Heikki Karjaluoto, Tommi Kärkkäinen ja Ilkka Pölönen. TTA on suomalainen tiedeakatemia, joka pyrkii edistämään teknistieteellistä tutkimusta sekä tutkimuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä.
Päästöt vaikuttavat vesieliöiden kasvuun ja käyttäytymiseen28.8.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston uusin tutkimus paljastaa, että kokoon kohdistuva valinta, kuten kalastusvalinta, saattaa vaikuttaa kalojen stressinsietokykyyn, joka puolestaan vaikuttaa merkittävästi kalojen kuntoon ja selviytymiseen muuttuvissa ympäristöissä. Tutkimuksessa osoitettiin, että pitkäkestoinen altistuminen mangaanisulfaatille (MnSO4), joka on yleinen yhdiste kaivosten jätevesissä, vaikuttaa haitallisesti seeprakalojen kasvuun, fysiologiaan ja käyttäytymiseen.
Päättöarvioinnin uudistus on luonut opettajan arviointityöhön jännitteitä27.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Uudistuneet arviointikriteerit peruskoulun päättöarvosanoille parantavat arvosanojen yhdenmukaisuutta ja opiskelijavalintojen oikeudenmukaisuutta. Uuden tutkimuksen mukaan uudistus on luonut opettajien arviointityöhön uudenlaisia jännitteitä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme