KHO kumosi Kuhmon karhuluvat eikä myöntänyt valituslupaa muille karhuyhteisluville
Korkein hallinto-oikeus (KHO) on tänään 30.10.2023 antanut päätöksensä yhteensä 17 valituslupahakemukseen, jotka koskivat syksyksi 2022 myönnettyjä poikkeuslupia karhunmetsästykseen. KHO:n mukaan myönnetyt luvat olivat laittomia.
Korkein hallinto-oikeus hyväksyi Luonnonsuojeluyhdistys Tapiola ry:n valituksen ja kumosi Suomen riistakeskuksen myöntämät Kuhmon karhuluvat. KHO ei lisäksi myöntänyt lainkaan valituslupaa karhuyhteislupien hakijoille Itä-Suomeen ja Pirkanmaalle. Riistakeskus oli perustellut kyseisissä lupapäätöksissään, että karhulupien perusteena ja suojelusta poikkeamisen päämääränä on karhukannan adaptiivinen hallinta suomalainen karhunmetsästyskulttuuri säilyttäen ja saalis haltuun ottaen. Korkein hallinto-oikeus totesi, että kannanhoidollinen metsästys ei sellaisenaan voi olla hyväksyttävä päämäärä, jonka saavuttamiseksi poikkeuslupa voitaisiin myöntää.
Aikaisemmin Pohjois-Suomen hallinto-oikeus hylkäsi Tapiola ry:n valituksen Suomen riistakeskuksen Kuhmoa koskevista karhuluvista ja katsoi, että suotuisan suojelun tason saavuttaneen karhun kohdalla taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset vaatimukset ja alueen erityispiirteet voidaan ottaa huomioon eikä karhukannan kasvun rajoittamista ja metsästyskulttuurin ylläpitämistä voida pitää lainvastaisena. Kyseisen Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden ratkaisun takia Kuhmossa olisi saatu metsästää karhua syksyn 2022 aikana, vaikka muualla Itä-Suomessa karhujahti oli laajasti valitusten aiheuttamien toimeenpanokieltojen takia jäissä.
Korkein hallinto-oikeus katsoi myös, että suotuisan suojelun tason saavuttaminen ei väljennä poikkeuslupaedellytyksiä. KHO:n mukaan kannanhoidollinen metsästys voi kuitenkin tietyin edellytyksin olla mahdollista: karhulupa voidaan myöntää vain, jos on olemassa erityinen ongelma tai tilanne, johon on puututtava. KHO:n mukaan riistakeskuksen poikkeuslupapäätöksestä ei nyt riittävästi ilmene, mihin juuri kyseiseen hakemusalueeseen liittyvään karhukannan kasvusta aiheutuvaan ongelmaan poikkeusluvalla on tarkoitus puuttua.
KHO on tehnyt vastaavan päätöksen ilveksen poikkeusluvan osalta huhtikuussa 2022 todeten myönnetyn luvan laittomaksi. Suomen Metsästäjäliitto katsoo, että karhun ja muiden suurpetojen kannanhoidollinen metsästys on Suomessa turvattava, mutta se ei onnistu nykyisen lainsäädännön turvin. Tarvitaan lainsäädäntömuutos, joka muuttaa ja tarkentaa metsästyslain sanamuotoja Ruotsin lainsäädännön mukaiseksi. Pääministeri Orpon hallitusohjelma toteaa, että suurpetojen kannanhoidollinen metsästys turvataan lainsäädännöllä. Ruotsissa suurpetojen kannanhoidollinen metsästys on mahdollista EU-komission hyväksymänä.
Yhteyshenkilöt
Ere Grenforsluonnon- ja riistanhoitopäällikköMetsästäjäliitto
Puh:050 569 8916ere.grenfors@metsastajaliitto.fiSuomen Metsästäjäliitto on valtakunnallinen metsästäjien etujärjestö, jonka jäseninä on noin 145 000 metsästäjää ja 2 700 metsästysseuraa. Tehtävämme on edistää metsästystä, luotoelämyksiä ja luonnonvarojen kestävää käyttöä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen Metsästäjäliitto ry
Metsästäjät erittäin pettyneitä valtion suurpetopolitiikkaan19.8.2024 16:25:40 EEST | Tiedote
Karhun metsästys alkaa tiistaina 20. elokuuta 2024 ainoastaan poronhoitoalueella. Muualla Suomessa karhua ei metsästetä Suomen suurpetopolitiikan ajauduttua umpikujaan. Riistakeskus eväsi lähes kaikki karhun pyynnin poikkeuslupahakemukset ja myönsi vain yhden poikkeusluvan. Lieksaan myönnetystä karhuluvasta kuitenkin valitettiin ja hallinto-oikeus asetti luvan toimeenpanokieltoon. Myös susien ja ilvesten kannanhoidollinen metsästys on estynyt.
Metsästäjäliitto ja BirdLife Suomi: malttia vesilintujen metsästykseen19.8.2024 08:56:06 EEST | Tiedote
Vesilintujen metsästyskauden alkaessa BirdLife Suomi ja Metsästäjäliitto muistuttavat riistasorsakantojen pitkäaikaisesta vähenemisestä ja kehottavat välttämään taantuneiden lajien pyyntiä. Vesilintukantojen palauttaminen elinvoimaisiksi on tavoite, joka yhdistää Metsästäjäliittoa ja BirdLifea.
Metsästäjäliiton poikkeusluvan piiriin hakeutumalla on tulevalla metsästyskaudella 2024-2025 mahdollista käyttää rajatulla alueella keinovaloa ja yötähtäimiä valkohäntäpeuran metsästyksessä5.8.2024 15:07:01 EEST | Tiedote
Metsästäjät ovat jo usean vuoden ajan pyrkineet tehostetusti pienentämään valkohäntäpeurojen määrää tihentymäalueella. Edellisien vuosien tapaan valkohäntäpeuran kaatolupien haltijat voivat hakeutua Metsästäjäliiton Suomen riistakeskukselta saaman keinovalon ja yötähtäimen käytön poikkeusluvan piiriin peuran tihentymäalueilla metsästyskaudella 2024-2025.
Metsästäjäliitto: Suomeen tarvitaan uusi suurpetojen hallinnointimalli11.7.2024 08:57:52 EEST | Tiedote
Suomen Riistakeskus uutisoi keskiviikkona 10. heinäkuuta 2024, että kannanhoidollinen karhunpyynti on jäissä. Riistakeskus hyväksyi vain yhden lupahakemuksen ja myönsi Lieksaan kymmenen poikkeuslupaa karhun kannanhoidolliseen metsästykseen. Muihin 22 hakemukseen Suomen riistakeskus teki kielteisen päätöksen.
Susilaumojen määrässä kasvua – kannanhoidollinen metsästys mahdollistettava18.6.2024 15:33:06 EEST | Tiedote
Keväällä 2024 syntyneet pennut mukaan lukien susia voi olla Suomessa jopa yli 500. Ruotsissa kannanhoidollisen metsästyksen aloittamisen raja-arvo on vastaavasti 300 sutta. Susien kannanhoidollinen metsästys on voitava aloittaa myös Suomessa. Kanta-arvion epäloogisuudet on saatava poistetuksi. DNA-näytteiden keruusta on maksettava kulukorvaus.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme