Undersökningen Hälsosamma Finland: Var femte ung kvinna har upplevt diskriminering i arbetslivet
Diskriminering i arbetslivet är vanligt och i synnerhet unga kvinnor upplever det. Ungefär 20 procent av kvinnorna i åldern 20–39 år hade upplevt diskriminering i arbetet eller vid jobbsökning under det senaste året. Erfarenheterna av diskriminering i arbetslivet var vanligast bland högutbildade kvinnor. Uppgifterna framgår av den omfattande undersökningen Hälsosamma Finland.
20–74-åringar tillfrågades om diskriminering i arbetslivet. 16 procent av alla kvinnor och 11 procent av männen hade upplevt diskriminering i arbetet eller vid jobbsökning under det senaste året.
Andelen kvinnor i åldern 55–64 år som upplevt diskriminering var också hög: 16 procent av kvinnorna i åldern 55–64 år uppgav att de utsatts för diskriminering i arbetet eller vid jobbsökning.
I undersökningen avsåg diskriminering sämre behandling på grund av en egenskap som förknippas med personen själv. En sådan egenskap kan vara till exempel ålder, kön, etnisk bakgrund, hudfärg, funktionsnedsättning, utseende, sexuell läggning eller religion.
"Det faktum att det är vanligt att unga kvinnor upplever diskriminering i arbetslivet kan bero på många saker. I de unga åldersgrupperna är mångfalden större, och det kan öka risken för diskriminering. Arbetsgivare kan fortfarande anta att unga kvinnor kommer att vara familjelediga, vilket också kan leda till diskriminering. Även andra könsrelaterade antaganden och värderingar kan förekomma. Dessutom kan de unga generationerna i större utsträckning än de äldre identifiera diskriminering och vara mer medvetna om det", beskriver forskningsprofessor Anu Castaneda.
"Upplevelserna av diskriminering har många kopplingar till exempelvis människors upplevelser av trygghet, psykisk hälsa, ensamhet, välmående, tillit och livskvalitet. Därför bör man aktivt ingripa i diskrimineringsupplevelser i olika kontexter, till exempel i arbetslivet, i servicesituationer och vardagliga möten", konstaterar Castaneda.
Ensamhet har blivit vanligare
I undersökningen utreddes också upplevelser av delaktighet och ensamhet.
De färska resultaten visar att drygt en tiondel upplevde ensamhet. Detta motsvarar över en halv miljon människor i hela den vuxna befolkningen.
De yngsta vuxna upplevde mest ensamhet. Cirka 17 procent av 20–39-åringarna upplevde ensamhet. Å andra sidan upplevde också många över 75 år ensamhet: 13 procent av kvinnorna och 10 procent av männen.
Upplevelser av ensamhet har blivit vanligare mellan 2018 och 2022. År 2018 var nio procent i åldern 20–64 år ensamma och år 2022 var hela 13 procent det.
"Pandemin är sannolikt en förklaring till den ökade ensamheten, men den förklarar knappast allt. I bakgrunden finns troligtvis en större omvälvning som innebär att vi har glidit längre från gemenskap mot ett mer individcentrerat sätt att leva och tänka. Dessutom är vår omgivning i dag väldigt prestationsinriktad och betonar externa prestationer", resonerar Castaneda.
"Vi kan sträva efter att ta steg tillbaka och öka vår ömsesidiga öppenhet och vänlighet gentemot varandra. Det är viktigt att alla upplever att de blir hörda och sedda. Pålitliga, stabila relationer är en av grundpelarna i vårt välmående – det är bra att satsa på dem", fortsätter Castaneda.
I synnerhet unga män upplever svag delaktighet
Med upplevelse av delaktighet avses att man känner tillhörighet och meningsfullhet, att livet är hanterbart och att man har tilltro till framtiden. Dessutom handlar det om människans egen uppfattning om sina möjligheter att delta i beslut som gäller hennes eget liv och delta i gemensamma aktiviteter.
Var tionde upplevde mycket svag delaktighet. Bland hela den vuxna befolkningen motsvarar det över 400 000 personer. Upplevelsen av mycket svag delaktighet var vanligast bland unga vuxna. Särskilt män i åldern 20–39 år upplevde svag delaktighet: Bland dem upplevde hela 13 procent mycket svag delaktighet. Även bland lågutbildade var upplevelsen av svag delaktighet vanligare än bland de andra.
"De resultat vi nu fått bekräftar resultaten från tidigare undersökningar som visat att kön, ålder och utbildning hänger ihop med upplevelsen av delaktighet. Särskilt när olika sårbarhetsfaktorer hopar sig ökar risken för en mycket svag upplevelse av delaktighet och den kan återspeglas i välmåendet i större utsträckning", berättar forskaren Lars Leemann.
Undersökningen genomfördes hösten 2022 och våren 2023. Enkäten besvarades av 28 000 slumpmässigt utvalda personer över 20 år från olika delar av Finland. Endast 20–74-åringar fick frågor om diskriminering i arbetslivet.
Källa:
Resultaten för varje välfärdsområde (på finska)
Mer information:
Anu Castaneda (diskriminering i arbetslivet och ensamhet)
forskningsprofessor
THL
tfn 029 524 7848
fornamn.efternam@thl.fi
Lars Leemann (delaktighet)
forskare
THL
tfn 029 524 7509
fornamn.efternamn@thl.fi
Undersökningen Hälsosamma Finland
Resultaten av undersökningen Hälsosamma Finland
Tidigare undersökningar:
Nyckelord
Institutet för hälsa och välfärd THL
Mannerheimvägen 166
00270 Helsingfors
![](/data/images/public/69817817/70061575/2135acad-f7d3-4530-bf68-accbedcd7f16-w_780.jpg)
Följ Institutet för hälsa och välfärd THL
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Institutet för hälsa och välfärd THL
Europeiska badvattenrapporten: Vattnet vid de allmänna badstränderna i Finland håller hög kvalitet28.5.2024 13:52:00 EEST | Tiedote
Det är säkert att bada i vattnen vid de allmänna badstränderna i Finland. Detta framgår av Europeiska miljöbyråns nyligen publicerade rapport om badvattenkvaliteten. Största delen av Finlands badvatten, cirka 94 procent, var klassat som utmärkt eller god kvalitet. Detta är en procentenhet mindre än under föregående uppföljningsperiod. Rapporten innehåller uppgifter om badvattnets kvalitet från alla allmänna badstränder. Sommaren 2023 fanns det sammanlagt 304 allmänna badstränder i Finland, varav 226 fanns vid inlandsvatten och 78 vid kusten. Till klassen tillfredsställande, dvs. lägsta godtagbara badvattenklassen hörde nio stränder (3 %), vilket är fyra badstränder fler än under föregående uppföljningsperiod. Kvaliteten på badvattnet på fem badstränder (1,6 %) klassificerades som dåligt, vilket är två badstränder färre än under föregående uppföljningsperiod. Av badvattnen i inlandet klassificerades nästan 97 procent till utmärkt eller god kvalitet. Vid kusten klassificerades nästan 86
I Finland finns 89 000 minderåriga vars biologiska förälder har eller har haft allvarliga missbruksproblem28.5.2024 09:25:28 EEST | Tiedote
I Finland finns 89 000 minderåriga barn vars ena eller båda biologiska föräldrar i något skede har ett allvarligt missbruksproblem före barnet blivit myndigt. Detta motsvarar 8,7 procent av alla minderåriga. 42 000 barns biologiska föräldrar har för närvarande ett allvarligt missbruksproblem. Missbruksproblem är vanligare hos pappan än hos mamman. Detta framgår av THL:s registerundersökning.
Varning för tryckande värme de närmaste dagarna – skydda dig själv och dina anhöriga från värmens skadliga effekter27.5.2024 13:36:00 EEST | Tiedote
Meteorologiska institutet har utfärdat en varning för tryckande värme i delar av landet under de kommande dagarna. Även korta värmeböljor kan orsaka hälsoproblem, särskilt bland personer som tillhör olika riskgrupper, om man inte vidtar tillräckliga skyddsåtgärder. ”Särskilt äldre och personer med kroniska sjukdomar eller funktionsnedsättningar samt spädbarn och små barn är känsliga för värmens effekter. Även gravida, personer som arbetar eller idrottar i varma förhållanden bör skydda sig väl.”, säger överläkare Mikaela Grotenfelt-Enegren. Värmen samt vätske- och saltbrist orsakad av svettning kan leda till värmesjukdomar såsom värmeutmattning eller värmeslag. Symptom på värmeutmattning kan vara stark törst, kraftig svettning eller sval och klibbig hud, svaghet, huvudvärk, yrsel, irritabilitet, illamående och förhöjd kroppstemperatur. Då läget blir livshotande talar man om värmeslag. Symptom som tyder på värmeslag kan vara t.ex. andningssvårigheter, snabb och svag puls, avvikande betee
Vaccinationstäckningen bland småbarn är mycket god i Finland – andelen ovaccinerade barn födda 2021 något större än i tidigare åldersklasser27.3.2024 02:00:00 EET | Tiedote
Vaccinationstäckningen bland småbarn är hög i Finland år efter år. Nästan 98 procent av de barn som föddes 2021 har börjat få vaccinationsserien med femvalent vaccin som skyddar mot difteri, stelkramp, kikhosta, polio och Hib-sjukdomar. Nästan 95 procent av dem som föddes 2021 har fått MPR-vaccin som skyddar mot mässling, påssjuka och röda hund. De här uppgifterna framgår av det nationella vaccinationsregistret. Det finns skillnader i vaccinationstäckningen mellan välfärdsområdena. I områden med lägre täckning har man dock gjort långsiktigt arbete för att öka de positiva attityderna till vaccination, och skillnaderna i vaccinationstäckningen mellan välfärdsområdena håller på att minska för flera vaccin. Det är sällsynt att vara ovaccinerad, men en liten ökning har skett I Finland är det fortfarande sällsynt att vara ovaccinerad. Av de barn som föddes 2021 är 1,7 procent helt ovaccinerade, vilket är något fler än i de tidigare åldersklasserna. Av dem som är födda 2020 var 1,4 procent ov
Ny bestämmelse för undersökning av hälsouppgifter – betydande fynd kan leda till kontakt31.1.2024 11:25:17 EET | Tiedote
Det är nu möjligt att utveckla den individuella vården av patienter även med hjälp av fynd som gjorts i registerundersökningar.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum