Poliitikkojen ja virkamiesten välinen epäluottamus on merkittävä ilmiö Suomessa
Poliitikkojen ja virkamiesten välillä on silti huomattavasti enemmän luottamusta kuin epäluottamusta.
Epäluottamus on molemminsuuntaista, eli poliitikot kokevat epäluottamusta virkamiehiä kohtaan ja vastaavasti virkamiehet poliitikkoja kohtaan, ilmenee tuoreesta Helsingin yliopiston väitöstutkimuksesta.
- Epäluottamusta voi esiintyä kaikissa päätöksentekoprosessin vaiheissa, mutta valmisteluvaihe on epäluottamuksen syntymisen ja esiintymisen kannalta kriittisin. Epäluottamuksen esiintymisessä on suuria organisaatiokohtaisia eroja ja epäluottamus liittyy vahvasti organisaatioiden vakiintuneisiin toimintakulttuureihin ja toimintatapoihin, sanoo väitöskirjan laatinut VTM Mervi Katainen.
Kataisen tutkimuksessa on tarkasteltu poliitikkojen ja virkamiesten välistä epäluottamusta ilmiönä, selvitetty epäluottamuksen syitä ja vaikutuksia sekä etsitty keinoja epäluottamuksen vähentämiseksi. Tutkimus on toteutettu Suomen poliittisen päätöksentekojärjestelmän kahdella eri tasolla: kansallisella ja paikallisella eli valtion ja kuntien tasolla. Tutkimuksen empiirisenä aineistona ovat suomalaisten poliitikkojen ja virkamiesten haastattelut. Haastattelujen lisäksi aineistona on käytetty poliitikkojen ja virkamiesten välistä epäluottamusta käsitteleviä sanoma- ja aikakauslehtiartikkeleita.
Epäluottamusta aiheuttavat esimerkiksi epäilykset tiedon oikeellisuudesta
Tutkimuksessa on tunnistettu poliitikkojen ja virkamiesten väliseen epäluottamukseen lukuisia erilaisia syitä, kuten epäilykset tiedon oikeellisuudesta ja objektiivisuudesta, tietovuotojen pelko, poliitikkojen ja virkamiesten välisen roolituksen sekoittuminen, epäselvyydet valtasuhteissa sekä henkilökemiaongelmat.
Väitöksen mukaan epäluottamuksen negatiivisia vaikutuksia ovat päätöksentekoprosessien hidastuminen, valmistelun laadun heikkeneminen ja kustannusten lisääntyminen. Lisäksi huono ilmapiiri ja toimijoiden välinen epäluottamus heikentävät työhyvinvointia.
- Toisaalta epäluottamuksella on tärkeä rooli toimijoiden välisen valtatasapainon ylläpitäjänä ja järjestelmän toimivuuden varmistajana, Katainen muistuttaa.
Avoimuutta ja vuorovaikutusta pitäisi lisätä
Poliitikkojen ja virkamiesten välisen haitallisen epäluottamuksen vähentämiseen ja luottamuksen lisäämiseen pitäisi jatkossa kiinnittää enemmän huomiota Suomen poliittisen päätöksentekojärjestelmän kehittämiseksi ja julkisen hallinnon toimintakyvyn varmistamiseksi. Väitöstyön perusteella tärkeimmät keinot poliitikkojen ja virkamiesten välisen epäluottamuksen vähentämiseksi ovat avoimuuden ja vuorovaikutuksen lisääminen sekä poliitikkojen ja virkamiesten välisten roolien ja toimivaltasuhteiden selkiyttäminen.
- Haluan tutkimuksellani herättää keskustelua poliitikkojen ja virkamiesten välisestä epäluottamuksesta ja epäluottamuksen vaikutuksista poliittisen päätöksentekojärjestelmän toimivuuteen. Uskon, että ilmiön tunnistaminen ja syiden ja vaikutusten ymmärtäminen ovat edellytyksiä sille, että epäluottamukseen voidaan puuttua, Katainen toteaa.
Poliitikkojen ja virkamiesten välisestä epäluottamuksesta on puhuttu paljon julkisuudessa, ja ilmiön koetaan kasvaneen 2000-luvulla. Kunnissa epäluottamus on ollut esillä muun muassa lukuisten kunnanjohtajien erottamisprosessien yhteydessä. Valtion tasolla aiheesta on keskustelu erityisesti suuria rakenteellisia uudistuksia valmisteltaessa. Vaikka poliitikkojen ja virkamiesten välinen epäluottamus on ollut säännöllisesti otsikoissa, ei poliitikkojen ja virkamiesten välistä epäluottamusta ole juurikaan aiemmin tutkittu.
*******************************
VTM, aineenopettaja Mervi Katainen väittelee 8.12.2023 kello 13 Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Poliitikkojen ja virkamiesten välinen epäluottamus Suomessa - esiintyminen, syyt ja vaikutukset". Väitöstilaisuus järjestetään osoitteessa Helsingin yliopiston päärakennus, Tekla Hultin -sali, Fabianinkatu 33.
Vastaväittäjänä on Emeritusprofessori Ari Salminen, Vaasan yliopisto, ja kustoksena on Tero Erkkilä.
Väitöskirja julkaistaan sarjassa Dissertationes Universitatis Helsingiensis.
Väitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja luettavissa Heldassa.
Väittelijän yhteystiedot:
Mervi Katainen
Puh. 041 3196 988
mervi.katainen@helsinki.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiHelsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme