Akateemikko Markku Kulmala: Fossiilisista luopuminen liian hidasta - ilmastotavoitteita ei välttämättä saavuteta
![Markku Kulmala](/data/images/public/4627873/70082002/0acdee09-d0eb-4028-ae9d-f58946a47f0d-w_720.jpeg)
Akateemikko Markku Kulmalan mukaan Suomen metsä- ja ilmastokeskustelusta puuttuu kokonaisvaltainen näkemys. – Metsien ja ilmaston välinen suhde pitää sisällään monia tekijöitä kuten hakkuut, metsäpohjaiset tuotteet ja luonnon monimuotoisuus. Nyt keskustelua käydään keskimäärin yhdestä näkökulmasta ja äärilaidoista, mikä ei edistä tietoa ja ymmärrystä.
–Harmittelen sitä, että metsistä ja niiden nieluista on tullut ideologinen asia, mikä jakaa intressiryhmiä ja jopa tutkijoita, kun samaa dataa tulkitaan eri tavoin. Itse ilmastotutkijana en ymmärrä näitä riitoja lainkaan, kun erot ovat todellisuudessa paljon vähäisempiä kuin miltä ne julkisuudessa näyttävät. Me tarvitsemme kokonaisvaltaista näkemystä ja ymmärrystä metsien ja ilmaston välisistä suhteista.
Kulmalaa pidetään maailman johtavana ilmakehän tutkijana, jonka tutkimus on lisännyt merkittävästi ymmärrystä ilmastonmuutokseen vaikuttavista mekanismeista. – Nyt ei ole näköpiirissä merkkejä siitä, että asetetut hienot ilmastotavoitteet saavutetaan. Myönteisenä voi pitää sitä, että Kiina on isoista valtioista kyennyt vähentämään fossiilisten käyttöä, millä on merkitystä globaalisti.
–Näyttää siltä, että ihmiskunta ei pysty ajamaan fossiilisten käyttöä alas ja vähentämään päästöjä riittävän nopeasti. Metsien ja maaperän nielujen ohella tulisi kiinnittää huomiota myös muihin mahdollisiin keinoihin kuten ilmastonmuokkaukseen. Yhtenä esimerkkinä yläilmakehään ruiskutetaan rikkidioksidia, mikä muuntuu sulfaattihiukkasiksi ja sittemmin heijastaa auringonvaloa takaisin avaruuteen ja täten hidastaa ilmaston muutosta. Tämän ilmastomuokkauksen periaate tunnetaan, mutta sen riskit ovat suuret ja toteuttaminen ei ole vielä kannattavaa.
Kokonaisvaltainen näkemys metsien ja ilmaston välisistä suhteista puuttuu
Puurakentaminen ja muut puupohjaiset pitkäkestoiset tuotteet korvaavat Kulmalan mukaan nykyisiä öljy- ja muovipohjaisia tuotteita ja ratkaisuja, vaikka sen mittaaminen ilmaston kannalta onkin vaikeaa. – Metsäteollisuuden tavoitteena tulee olla nykyistä parempi jalostusaste ja pitkäikäisten tuotteiden valmistua. Nyt tarvitaan kansallisia ja EU tason panostuksia näitä kehittäviin T&KI hankkeisiin.
–Suomi voi olla tulevaisuudessakin metsäsektorin edelläkävijä. Sahateollisuus on tuottanut pitkäkestoisia sahatuotteita jo aikana, jolloin niiden hiilen sidonnan ja metsien nielujen merkityksistä ei puhuttu mitään.
Kulmala muistuttaa, että voimakkaan kasvun ja yhteyttämisen aikana metsät sitovat eniten hiiltä, päästävät hiilivetyjä ja tuottavat pienhiukkasia. – Emme tiedä vielä, missä kohtaa kasvu on optimivaiheessa, mutta arvioimme sen olevan nykyistä 60-80 vuoden hakkuukiertoa hieman pidempi. Metsän hiilen sidonnan kyky kääntyy alaspäin metsän vanhetessa – toisaalta hiilivarasto kasvaa kaiken aikaa. Hakkuukiertoa voidaan pidentää jonkun verran ilman että talous siitä kärsii.
–Kun valtio tekee ilmastosopimuksia, se tavallaan sosialisoi nielut. Tarvitaan valtion kompensaatio- ja tukitoimia, jos halutaan pitkäikäisempää metsää. Harva ryhtyy rajoittamaan hakkuita, ellei saa siitä korvausta. Toinen mahdollisuus on, että avataan kunnolla hiilimarkkinat myös hiilen sidontaan liittyen.
Kulmalan mukaan hiilen sidonnan, pienhiukkasten tuottamisen ja biodiversiteetin kannalta on tärkeää, että tiedetään, mikä on järkevä kiertoaika ja millaisilla aikaväleillä metsien harvennushakkuita tehdään. – Isojen hiiltä varastoivien puiden saanti metsiin on oleellista.
–Vaikka Suomessa metsien nielujen määrä on alentunut, mistään romahduksesta ei voida puhua. Isot metsäpalot aiheuttavat nielujen romahtamista. Jos meillä palaisi yhtä paljon metsää kuin mitä hakataan, se aiheuttaisi nielujen romahdusta.
Hyytiälän tutkimusasema on edelläkävijä metsän ja ilmaston keskinäisessä tutkimuksessa
Helsingin yliopiston SMEAR II –asemalla Hyytiälässä on tutkittu metsäekosysteemin ja ilmakehän välisiä suhteita jo lähes 30 vuoden ajan. Mittauksista saadaan tietoa muun muassa metsän hiilitaseesta ja sen vaihtelun syistä sekä metsien kokonaismerkityksestä ilmastolle.
–Olemme metsän ja ilmaston keskinäisen tutkimuksen kannalta ylivoimisia edelläkävijöitä maailmassa. Meillä on yli sata todelliseen mittaustilanteeseen perustuvaa maailman pisintä aikasarjaa seurannassa, jotka koskevat metsiä, ilmakehää, kasvihuonekaasuja ja pienhiukkasia.
Kulmalan mukaan Hyytiälän tutkimusasema tuottaa tietoa ja dataa ilmastoa ja metsiä koskevan kansallisen ja EU tason päätösten tueksi. –Pyrimme viemään globaalia vaikuttavuutta tuottavaa mittauskonseptia eri maihin, koska sillä on suuri tarve.
Markku Laukkanen
markku.laukkanen@audiomedia.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Markku Kulmala
markku.kulmala@helsinki.fi
Kuvat
![Markku Kulmala](/data/images/public/4627873/70082002/0acdee09-d0eb-4028-ae9d-f58946a47f0d-w_240.jpeg)
Tietoja julkaisijasta:
Marjatta ja Eino Kollin Säätiön rahoittama ”Puussa on tulevaisuus” –viestintähanke julkaisee ajankohtaisia metsätaloutta ja sen parissa tehtävää tutkimustyötä koskevia artikkeleita. Säätiö tukee erityisesti maa- ja metsätalouteen sekä rakentamiseen liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä painottaen erityisesti toimintaa, jolla on elinympäristömme kannalta positiivinen vaikutus pitkällä tähtäimellä. Säätiön toiminnan keskeisiin teemoihin perustuvat artikkelit ovat vapaasti hyödynnettävissä joko lähdemateriaalina tai julkaistavissa sellaisenaan. Artikkelit julkaistaan myös www.puussaontulevaisuus.fi ja https://www.kollinsaatio.fi/saatio/ajankohtaista sivustoilla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Audiomedia Oy
Metsäprofessori: Japani kehittää vanhentunutta metsätalouttaan voimakkailla tukitoimilla28.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Japanin metsien korjuun ja jalostuksen teknologia on professori Ueki Tatsuhiton mielestä vanhentunutta. – Voi sanoa, että Japanin metsätalous on jäänyt 1980-luvulle, minkä jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää alan teknologista kehitystä. Nyt olemme pulassa, kun kaikki metsät ovat päätehakkuuiässä. –Me olemme 30 vuotta jäljessä esimerkiksi Itävallan metsätaloutta, jota voidaan vuoristo-olosuhteiden suhteen verrata Japanin metsiin. Vain pohjoisessa Hokkaidon alueella voi tavata kehittynyttä pohjoismaista korjuuteknologiaa. Professori Tatsuhito Inan kaupungin Shinsu yliopistosta tutkii vuoristo-olosuhteiden metsänhoitoa, puun korjuutekniikoita ja metsien sertifiointeja. – 1970- luvulle asti metsiä hakattiin, metsätaloutta ja puunjalostusta kehitettiin. Kun halpa tuontipuu korvasi oman raaka-aineen käytön, se johti suureen muutokseen Japanin metsäpolitiikassa, kun metsänhoito ja metsäsektorin kehittäminen laiminlyötiin. –Kun meidän metsien korjuuteknologiamme on vanhentunutta ja jäänyt ke
Hirsitalovalmistajat: Japanin jenin heikko kurssi ja protektionismi heikentävät vientinäkymiä21.8.2024 08:33:25 EEST | Artikkeli
Japanin oman puun käytön tukeminen on Finn-Bois Oy:n perustajan ja osakkaan Matti Mäkelän mukaan haaste suomalaiselle hirsitaloteollisuudelle. – Esimerkiksi julkisen rakentamisen kohteille on asetettu velvoitteita käyttää japanilaista puutavaraa. Se ja laajamittainen metsien hakkuun tuki ovat protektionistisia toimia ja siihen tulisi Suomen hallituksen ja Business Finlandin puuttua. Japanin vientimarkkina on suomalaiselle alan teollisuudelle ja pitkälle jalostetuille tuotteille todella tärkeä. –Toinen alan haaste on Japanin jenin kurssi, mikä tekee kilpailukykymme siellä todella heikoksi paikallisen tuotannon rinnalla. Kun heikko kurssi ja protektionistiset toimet heikentävät lähivuosien vientinäkymiä, nojaamme yhä vahvemmin laadukkaisiin kalliin segmentin tuotteisiin. Myös rakentamisen säädösten harmonisointia EU:n CE- merkintöjen mukaisiksi on alalle tärkeää, koska Japani voi omilla standardeillaan käytännössä rajoittaa tuontia. Mäkelän mukaan Japanin viennillä on yritykselle ja koko
Euroopan paperiteollisuuden pääjohtaja Jori Ringman: Uuden komission nostettava biotalous osaksi EU:n teollisuuspolitiikkaa14.8.2024 09:08:32 EEST | Artikkeli
Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman odottaa, että biotalous tulee olemaan vahvassa roolissa uuden komission agendalla. – Kun edellisen komission aikana biotalous on nukkunut, se on toivottavasti uuden komission myötä heräämässä. Tavoitteemme on, että uusi komissio ottaa ensitöinään biotalouden kehittämisen osaksi eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa. Biotalouden kehittämisen sijaan Eurooppa on keskittynyt Ringmanin mukaan yksipuolisesti bioekologiaan. – Komissio unohtaa monipuolisen metsäklusterin talous- ja työllisyysvaikutukset sekä sen, että tekemällä järkevästi fossiilisia korvaavia puutuotteita, voidaan välttää päästöjä myös muualla taloudessa. Vastaavasti Yhdysvalloissa ja Kiinassa kehitetään voimakkaasti biotalouden teknologiaa, mistä Eurooppa on nyt jäämässä jälkeen. –Metsäteollisuudella on samat tarpeet kilpailukyvyn turvaamisen, energiapolitiikan ja infrastruktuurin rakentamisen suhteen kuin muullakin teollisuudella. Nyt kun E
Suomalainen Arbonaut tuottaa metsävaratietoa Japanin metsäsektorille7.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Joensuussa toimiva Arbonaut on kehittänyt menetelmän, jota käytetään muun muassa metsien inventointiin, metsätuhojen ja -palojen seurantaan, metsissä tehtävien toimenpiteiden kuten sertifiointivaatimusten ja metsälakien noudattamiseen. Menetelmään liittyy myös selainpohjainen ja mobiili metsävaratiedon hallintajärjestelmä. Yhtiö on aloittanut Japanissa tuotteen pilotoinnin paikallisen yksityisen metsäyhdistyksen ja kaupungin kanssa. Paikalliset yhteistyökumppanit ja tutkimusryhmät keräväät ilmakuvia ja dataa, jota Arbonaut analysoi ja tuottaa kartoitustuotteita. Arbonautin metsäasiantuntija Ryo Hibiya kertoo yrityksen olevan ensimmäinen palvelun tuottaja, joka tuottaa ja analysoi reaaliaikaista pilvipalvelussa olevaa tietoa. – Tietoja voidaan hyödyntää metsänhoidon, teiden, hakkuiden, metsityksen ja metsien suojelun suunnittelussa. Pilvipalvelu tarkoittaa käytännössä sitä, että operaattorit voivat tuoda mobiililaitteen metsään, kerätä dataa, siirtää sen palvelimelle ja tarkistaa tiedot
Versowoodin Ville Kopra: Sahateollisuus odottaa Japanin jenin vahvistumista ja viennin piristymistä2.7.2024 09:22:15 EEST | Artikkeli
Japani ollut Suomen suurimmalle yksityiselle sahatavarantuottajalle Versowoodille euromääräisesti viime vuosien suurin vientimarkkina. – Nyt odotamme Japanin jenin kurssin vahvistumista, mikä piristäisi vientiä. Kolmanneksella heikentynyt jeni on vähentänyt Japanin vientiä ja lisännyt maan omaa sahatavaran käyttöä. Uskon että jenin vahvistuessa sahatavaran ja puutuotteiden vienti normalisoituu, sanoo Versowoodin toimitusjohtaja Ville Kopra. –Olemme tehneet Japanin kauppaa aktiivisesti 25 vuotta. Nykyään Heinolan ja Hartolan japanilaiset standardit täyttävät liimapuutehtaat ovat keskittyneet kokonaan tai osittain Japanin tuotantoon. 120 tuhannen kuutiometrin liimapuun vuosittaisesta tuotannostamme Japaniin viedään 80 tuhatta kuutiometriä. Yhtiön koko Japanin viennistä liimapuun osuus on noin 80 prosenttia eli se on suurin Japanin viennin artikkeli lopun ollessa sahatavaraa, sanoo Kopra. Euroopasta viedään vuosittain Japaniin yli 2 miljoonaa kuutiometriä sahatavaraa, josta Suomen osuus o
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme