Osaajapula ja yritysten kasvu tarvitsee nyt ammattikorkeakouluja
Suomessa on pula sekä tekijöistä että uusiutumiskyvystä. Ammattikorkeakoulujen rooli molempien osalta on kriittinen. Arenen uusi hallitus järjestäytyy tänään. Sen tärkeimpänä tavoitteena on vahvistaa suomalaisten ammattikorkeakoulujen mahdollisuuksia palvella suomalaisia yrityksiä ja julkista sektoria tuottamalla niille tulevaisuuden osaajia sekä työelämäläheistä tutkimus- ja kehittämistyötä.
Suomi kaipaa kipeästi keinoja, joilla samanaikaisesti vähennetään julkisia menoja ja vahvistetaan kilpailukykyä. Pulaa on erityisesti fiksummin tekemisestä. Esimerkiksi sairaanhoitajia Suomessa on asukasta kohden eniten EU-maista. Ammattikorkeakoulujen kehittämispotentiaali on käytetty aivan liian vähän esimerkiksi sote-sektorilla.
Suomen kilpailukyky perustuu osaamiseen ja kasvuun. Tässä ammattikorkeakouluilla on alueellisesti ja valtakunnallisesti merkittävä rooli. Niissä aloittaa joka vuosi jo yli 50 000 uutta opiskelijaa. Samoin niiden tutkimus- ja kehittämistyön luonne ja laajuus ovat edellytys alueiden elinvoimalle. Insinöörit, sairaanhoitajat, sosionomit, tradenomit, restonomit ja noin 28 000 joka vuosi valmistuvaa muuta osaajaa kehittävät suomalaista työelämää jatkuvasti. Koulutustasomme ei nouse ilman ammattikorkeakouluja.
- Suomalaiset pienet ja keskisuuret yritykset kasvavat ja kehittyvät pitkälti ammattikorkeakoulujen varassa. Tämän vuoksi on äärimmäisen huolestuttavaa, että uudet satsaukset TKI-rahoitukseen ollaan sijoittamassa pitkälti vakiintuneita reittejä pitkin eikä uudistumiseen olla valmiita. Esimerkiksi tohtorikoulutuksen kehittämisessä tarvittaisiin nyt kipeästi ammattikorkeakoulujen kädenjälkeä, jos uusien tohtoreiden halutaan todella edistävän yksityisen sektorin panostuksia tutkimukseen ja kehittämiseen, sanoo Arenen uusi puheenjohtaja Metropolian rehtori Riitta Konkola.
Ammattikorkeakoulut ovat ainoa suomalaisen koulutusjärjestelmän osa, jolta on leikattu rahaa satoja miljoonia euroja viimeisen vuosikymmenen aikana. Muualla rahoitusta on lisätty. Kymmenessä vuodessa ammattikorkeakoulututkintojen hinta on lisääntyneen tehokkuuden ansiosta tippunut puoleen, ulkoista TKI-rahoituksen osuutta ne ovat nostaneet 50 prosenttia ja ulkomaisten opiskelijoiden määrä on noussut kolmanneksella vuodesta 2015.
- Ammattikorkeakoulut ovat osoittaneet kykynsä luoda nahkansa ja nousta tiukimmat eurooppalaiset kriteerit täyttäviksi korkeakouluiksi. Nyt tämän kehityksen merkitys on ymmärrettävä Suomessakin ja varmistettava niiden autonomia toimia ja kehittyä, painottaa Konkola.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Ida MielityinenToiminnajohtajaAmmattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry
Puh:0505940731ida.mielityinen@arene.fiTilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry
Hallituksen kaavailut sosiaalityöntekijöiden kelpoisuuksien muuttamisesta eivät ratkaise työvoimapulaa – ammattikorkeakoulutuksen ja tutkimuksen potentiaali jää piiloon8.8.2024 09:50:56 EEST | Tiedote
Hallitus esittää sosiaalityöntekijöitä koskevien kelpoisuuksien uudistamisen ja näin helpottaa sosiaalipalveluiden työntekijäpulaa. Lakiehdotus tekee alan kelpoisuussääntelystä epäselvää ja luo koulutuspolkujen näkökulmasta järjettömiä rakenteita. Osaajapulan ratkaisu vaatii esitettyä suurempia muutoksia kelpoisuusehtoihin, työolosuhteisiin, palkkaukseen ja koulutusmääriin. Merkittävin ongelma esityksessä on koulutusten kaavamainen tarkastelu tutkintonimikkeiden kautta, ja yliopistolähtöisesti. Lähtökohta tulisi olla tutkintojen tuottamat tosiasialliset valmiudet suhteessa työelämän tarpeisiin. Ammattikorkeakoulutuksen ja niissä tehtävän tutkimuksen mahdollisuuksia ei huomioida.
Yrityskysely osoittaa: Ammattikorkeakoulut kiinnostavimpia TKI- yhteistyökumppaneita yrityksille26.6.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Kauppakamareiden kyselyn mukaan ammattikorkeakoulut ovat kiinnostavimpia yhteistyökumppaneita yrityksille tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotyössä. Erityisen kiinnostavia TKI-yhteistyökumppaneita ammattikorkeakoulut ovat pienille ja keskisuurille yrityksille. Keskuskauppakamarin ja Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arenen mukaan julkisten TKI-panostusten suuntaamiselle voidaan juuri nyt vaikuttaa yritysten kasvun edellytyksiin ja lisätä pk-yritysten TKI-toimintaa.
T&K-rahoituksen suuntaamista ohjaava monivuotinen suunnitelma on oikeilla jäljillä – Osaajapula voi vesittää investoinnit14.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Suomi investoi tulevina vuosina niukkuudesta huolimatta satoja miljoonia euroja lisää rahaa tutkimukseen ja kehittämiseen. Tämän rahoituksen kohdentamista ohjaavan monivuotisen suunnitelman linjaukset edellyttävät rahoituksen suuntaamista yritysten ja tutkimusorganisaatioiden ekosysteemien kehittymiseen ja uusien toimijoiden mukaan saamiseen tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Ammattikorkeakoulujen rooli ja potentiaali T&K-järjestelmän uudistamisen tunnistetaan suunnitelmassa jo verrattain hyvin. Ammattikorkeakoulut ovat kaikista tutkimus- ja koulutusorganisaatiosta monipuolisimpia, alueellisimpia sekä verkostuneimpia toimijoita. Näin ollen juuri ammattikorkeakoulut voivat edistää parhaiten rahoituksen nopeaa vaikuttavuutta.
Arene ottaa puheenjohtajuuden eurooppalaisen AMK-verkoston johdossa – Suomi jäämässä jälkeen korkeakoulujärjestelmän kehittämisessä13.6.2024 17:08:12 EEST | Tiedote
Arene ottaa vastaan eurooppalaisen UAS4Europe-verkoston puheenjohtajuuden tänään Brysselissä. Ajankohta on tärkeä heti uuden EU-vaalikauden alussa. UAS4Europe on ammattikorkeakoulujen eurooppalainen etujärjestö, joka keskittyy parantamaan ammattikorkeakoulujen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan edellytyksiä. Arenen puheenjohtajuuskausi kestää seuraavat kaksi vuotta (2024–2026). Suomalaiset ammattikorkeakoulut hakevat kehittämisvoimaa yhä vahvemmin yhteistyöstä eurooppalaisten korkeakoulujen kanssa. Puheenjohtajuus vahvistaa myös kansallista vaikuttamistyötä.
Läsnäoloa vaativa opetus tärkeää opiskelijoiden ammatilliselle kasvulle ja hyvinvoinnille - opintoja ja työntekoa on edelleen pystyttävä yhdistämään23.5.2024 13:26:58 EEST | Tiedote
Koronaviruspandemian aikaiset kokemukset osoittavat, että opintojen eteneminen hidastuu ja opiskelijoiden hyvinvointi kärsii ilman riittävää yhteisöllisyyttä. Hieman alle 80 prosenttia suomalaisista opiskelijoista koki pandemian vaikutukset negatiivisina tai erittäin negatiivisina (Eurostudent VIII). Läsnäoloa vaativa koulutus ei kuitenkaan tarkoita joustavista opintopoluista luopumista.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme