Muusikko Liisa Akimof: Puurakennukselle 400 vuoden elinkaari – rakentamisen käytännöt uudistettava
![Liisa Akimof](/data/images/public/4627873/70088100/b0e18fe7-f820-4436-9491-c2d8e171d71a-w_720.jpeg)
Kun toimittaja Liisa Akimof voitti vuonna 2013 myynnissä olleen Huopalahden asema-alueen ja sen rakennusten tarjouskilpailun, hänellä oli unelma. – Tavoitteena oli kunnostaa vanhat rakennukset ja rakentaa uutta perinteisiä rakentamisen menetelmiä käyttäen. Rakennusmateriaaliksi halusin liimattoman yksiaineisen massiivipuun, jolla pystyi toteuttamaan perinteisiä rakentamisen fysikaalisia ominaisuuksia omaavia helppohuoltoisia rakennuksia, joilla on 400 vuoden elinkaari.
Kaupassa tuli asema-alueen tontin lisäksi suojeltuja rakennuksia, kuten yli satavuotias Bruno Granholmin suunnittelema jugend-tyylinen asemarakennus ja sen lisäksi vahtitupa, maakellari, sauna ja aitta, joiden peruskorjauksessa hengittävät rakenteet palautettiin ja siirryttiin koko alueella maalämpöön. Alue on täynnä historiaa, kuten kasvipuutarha, kanala ja sikala, mitkä kertovat sen ajan elämästä. Tarjosipa aseman päärakennus Karjalan evakoillekin väliaikaisen majoituksen.
– Alueelle saatiin vanhan ennen sotaa otetun ilmakuvan perusteella lisää rakennusoikeutta ja tehtiin asemakaavamuutos, joka mahdollisti uusien asuntojen rakentamisen. Halusin alusta alkaen teknologisesti yksinkertaisen ratkaisun, joka on ekologinen, taloudellinen, terveellinen ja kierrätettävä. Erityisesti liimattoman massiivipuun löytäminen teetti paljon töitä.
Akimof löysi Aalto Haitekin, Toholammilla perheyrityksessä kehitetyn aaltomaiseen muotoon sorvatun massiivipuuelementin valmistajan. –He olivat pellepelottimia, jotka olivat kehittäneet yksinkertaisen legopalikan tapaisen liimattoman massiivipuuelementin rakentamiseen. Siitä kierretangoilla toisiinsa sidottavat palikat muodostavat elementin, jossa ei ole lisäaineita. Minulle oli tärkeää, että pystyn tällä rakentamaan satoja vuosia ja monta sukupolvea kestävän rakennuksen se on täysin kierrätettävä ja biohajoava materiaali vielä purkamisen jälkeenkin.
– Haluan kyseenalaistaa nykyiset rakentamisen käytännöt ja hakea ratkaisuja sadan vuoden takaa. Minun rakentamiseni filosofia perustuu vanhoihin tekniikoihin ja materiaaleihin, joilla kyetään rakentamaan kestäviä rakennuksia. Jos talo kestää 300 vuotta tai pitempään, siihen käytetty puumäärä ehtii samassa ajassa kasvaa metsässä kolme kertaa uudelleen, se on aidosti kestävää rakentamista.
Vanhat rakentamisen tekniikat tuottavat kestäviä rakennuksia
Massiivista puuelementtiä kutsutaan nimellä Wave Layered Timber (WLT). Se voidaan valmistaa mistä tahansa puulajista, latoa pystyyn tai vaakaan ja muotoilla kaarevaksi. WLT rakentamiseen ei tule ilmarakoja tai kylmäsiltoja ja rakennuspalikat on helppo kuljettaa vaikeastikin saavutettaviin paikkoihin. Aalto Haitek ratkaisulla on toteutettu Huopalahden aseman rakennusten lisäksi useita keskisuuria pilottikohteita kotimaassa. Kokkolaan ja Muurameen on rakennettu kevyen liikenteen kaarisillat, Toholammille kaarevan muotoinen päiväkoti ja Mäntsälään majoituskohde.
–Neljän asunnon kaksikerroksisen uudisrakennuksen sisä- ja ulkopintoihin tuli huokoinen puukuitulevy, minkä päälle savirappaus sisäseiniin ja ulos tuulirako sekä ulkovuori. Eristeenä käytimme puhallusvillaa ja kutterinpurua, puulattiat käsiteltiin pellavaöljyllä, taloon tehtiin painovoimainen ilmanvaihto, leveät räystäät ja jyrkkä katto. Putket ja sähköt vedettiin pintavetoina, koska en tehnyt sisustusihmettä, vaan toimivan helposti huollettavan talon, kuvailee Akimof.
Kun koronan seurauksena Aalto Haitekin valmistaja meni konkurssiin, Akimof hankki puutavaran ja työntekijät vuokraamaansa konkurssipesän tiloihin valmistamaan elementit. – Asennuksessa käytimme tuohta kivijalan ja puun välissä sekä pellavarivettä elementtien välissä. Rakentamisessa elementtien asentaminen kesti noin kuukauden. Kestimme koronan, Ukrainan sodan hintapiikin, sähkön hinnan ja korkojen nousun ja rakennus valmistui.
–Onneksi löysin samanhenkisen arkkitehtitoimiston Livadyn, joka on erikoistunut terveelliseen, ympäristöä säästävään ja kestävään rakentamiseen.
Aaltopuun valmistusta tulisi jatkaa Suomessa – mahdollisuuksia merkittävän vientiin
Aaltopuun valmistus tulevaisuudessa tulisi Akimofin mielestä pelastaa suomalaisen patentinhaltijan WLT Capital Oy:n toimesta Suomeen. –Aaltopuu on upea tuote, jota kohtaan on monissa maissa kiinnostusta ja josta voi tulla merkittävä vientituote. Me voimme viedä tieto- taitoa, koska tällä teknologialla voidaan rakentaa nopeasti paikan päällä ja käyttää paikallista puuta ja työvoimaa.
– Yksinkertainen rakentamisen ratkaisu sopii esimerkiksi kolmansien maiden rakennushankkeisiin ja vaikkapa Ukrainan jälleenrakentamiseen. Kotimaan markkinoilla tuote tarjoaa mahdollisuuksia suomalaisille sahoille, jotka eivät tarvitse isoja investointeja kuten muiden massiivipuuratkaisujen valmistaminen.
Aaltopuun menetelmä tulee Akimofin mielestä paketoida valmiisiin rakennusratkaisuihin, kuten muutkin valmistalot. – Yhtä lailla se mahdollistaa ”tee se itse” rakentamisen. Toisaalta nykyisin ei pidä liikaa jättää rakentamista omatoimisuuden varaan, vaikka minun kohdallani se toimi ja tällä teknologialla voitiin rakentaa omatoimisesti järkevällä hinnalla.
Akimof muistuttaa, että menetelmää on testattu niin monessa kohteessa, että sen toimivuus rakentamisessa on osoitettu. – On hyvä, että tutkimusta VTT:ssä Aaltopuun ominaisuuksista jatketaan. Minun kokemukseni asuntojen sisäilmasta ovat erinomaisia. Täällä asuu allerginen vuokralainen, joka ei kyennyt nukkumaan aikaisemmissa asunnoissa lainkaan. Nyt pystyy.
Puurakentamisen läpimurron esteenä on Akimofin mielestä Suomessa liiallinen sääntely, rakennusvalvonta ja rakennusliikkeiden asenne, joka ilmenee vähättelynä. – Vanhoja hirsitaloja pidetään rötisköinä, vaikka ne saattavat olla satavuotiainakin paremmassa kunnoissa kuin erityisesti viime vuosikymmeninä tehdyt rakennukset. Jos puu kastuu, se kuivuu. Puurakentaminen vastaa uusiutuvana ekologisiin tavoitteisiin ja toimii ilmastomuutoksen torjunnassa hiiltä varastoivana materiaalina.
–Mitä kaikkea puusta voi tehdäkään! Uudet Musiikkitalon urkujen Sibelius monumentista innoituksen saaneet pillistöt on printattu puupelletistä. Puu soi Musiikkitalossa, kun sen sisäseinätkin ovat puupaneelia, muistuttaa Akimof.
Markku Laukkanen
markku.laukkanen@audiomedia.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Liisa Akimof
liisa.akimof@productionhouse.fi
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
Marjatta ja Eino Kollin Säätiön rahoittama ”Puussa on tulevaisuus” –viestintähanke julkaisee ajankohtaisia metsätaloutta ja sen parissa tehtävää tutkimustyötä koskevia artikkeleita. Säätiö tukee erityisesti maa- ja metsätalouteen sekä rakentamiseen liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä painottaen erityisesti toimintaa, jolla on elinympäristömme kannalta positiivinen vaikutus pitkällä tähtäimellä. Säätiön toiminnan keskeisiin teemoihin perustuvat artikkelit ovat vapaasti hyödynnettävissä joko lähdemateriaalina tai julkaistavissa sellaisenaan. Artikkelit julkaistaan myös www.puussaontulevaisuus.fi ja https://www.kollinsaatio.fi/saatio/ajankohtaista sivustoilla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Audiomedia Oy
Metsäprofessori: Japani kehittää vanhentunutta metsätalouttaan voimakkailla tukitoimilla28.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Japanin metsien korjuun ja jalostuksen teknologia on professori Ueki Tatsuhiton mielestä vanhentunutta. – Voi sanoa, että Japanin metsätalous on jäänyt 1980-luvulle, minkä jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää alan teknologista kehitystä. Nyt olemme pulassa, kun kaikki metsät ovat päätehakkuuiässä. –Me olemme 30 vuotta jäljessä esimerkiksi Itävallan metsätaloutta, jota voidaan vuoristo-olosuhteiden suhteen verrata Japanin metsiin. Vain pohjoisessa Hokkaidon alueella voi tavata kehittynyttä pohjoismaista korjuuteknologiaa. Professori Tatsuhito Inan kaupungin Shinsu yliopistosta tutkii vuoristo-olosuhteiden metsänhoitoa, puun korjuutekniikoita ja metsien sertifiointeja. – 1970- luvulle asti metsiä hakattiin, metsätaloutta ja puunjalostusta kehitettiin. Kun halpa tuontipuu korvasi oman raaka-aineen käytön, se johti suureen muutokseen Japanin metsäpolitiikassa, kun metsänhoito ja metsäsektorin kehittäminen laiminlyötiin. –Kun meidän metsien korjuuteknologiamme on vanhentunutta ja jäänyt ke
Hirsitalovalmistajat: Japanin jenin heikko kurssi ja protektionismi heikentävät vientinäkymiä21.8.2024 08:33:25 EEST | Artikkeli
Japanin oman puun käytön tukeminen on Finn-Bois Oy:n perustajan ja osakkaan Matti Mäkelän mukaan haaste suomalaiselle hirsitaloteollisuudelle. – Esimerkiksi julkisen rakentamisen kohteille on asetettu velvoitteita käyttää japanilaista puutavaraa. Se ja laajamittainen metsien hakkuun tuki ovat protektionistisia toimia ja siihen tulisi Suomen hallituksen ja Business Finlandin puuttua. Japanin vientimarkkina on suomalaiselle alan teollisuudelle ja pitkälle jalostetuille tuotteille todella tärkeä. –Toinen alan haaste on Japanin jenin kurssi, mikä tekee kilpailukykymme siellä todella heikoksi paikallisen tuotannon rinnalla. Kun heikko kurssi ja protektionistiset toimet heikentävät lähivuosien vientinäkymiä, nojaamme yhä vahvemmin laadukkaisiin kalliin segmentin tuotteisiin. Myös rakentamisen säädösten harmonisointia EU:n CE- merkintöjen mukaisiksi on alalle tärkeää, koska Japani voi omilla standardeillaan käytännössä rajoittaa tuontia. Mäkelän mukaan Japanin viennillä on yritykselle ja koko
Euroopan paperiteollisuuden pääjohtaja Jori Ringman: Uuden komission nostettava biotalous osaksi EU:n teollisuuspolitiikkaa14.8.2024 09:08:32 EEST | Artikkeli
Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman odottaa, että biotalous tulee olemaan vahvassa roolissa uuden komission agendalla. – Kun edellisen komission aikana biotalous on nukkunut, se on toivottavasti uuden komission myötä heräämässä. Tavoitteemme on, että uusi komissio ottaa ensitöinään biotalouden kehittämisen osaksi eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa. Biotalouden kehittämisen sijaan Eurooppa on keskittynyt Ringmanin mukaan yksipuolisesti bioekologiaan. – Komissio unohtaa monipuolisen metsäklusterin talous- ja työllisyysvaikutukset sekä sen, että tekemällä järkevästi fossiilisia korvaavia puutuotteita, voidaan välttää päästöjä myös muualla taloudessa. Vastaavasti Yhdysvalloissa ja Kiinassa kehitetään voimakkaasti biotalouden teknologiaa, mistä Eurooppa on nyt jäämässä jälkeen. –Metsäteollisuudella on samat tarpeet kilpailukyvyn turvaamisen, energiapolitiikan ja infrastruktuurin rakentamisen suhteen kuin muullakin teollisuudella. Nyt kun E
Suomalainen Arbonaut tuottaa metsävaratietoa Japanin metsäsektorille7.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Joensuussa toimiva Arbonaut on kehittänyt menetelmän, jota käytetään muun muassa metsien inventointiin, metsätuhojen ja -palojen seurantaan, metsissä tehtävien toimenpiteiden kuten sertifiointivaatimusten ja metsälakien noudattamiseen. Menetelmään liittyy myös selainpohjainen ja mobiili metsävaratiedon hallintajärjestelmä. Yhtiö on aloittanut Japanissa tuotteen pilotoinnin paikallisen yksityisen metsäyhdistyksen ja kaupungin kanssa. Paikalliset yhteistyökumppanit ja tutkimusryhmät keräväät ilmakuvia ja dataa, jota Arbonaut analysoi ja tuottaa kartoitustuotteita. Arbonautin metsäasiantuntija Ryo Hibiya kertoo yrityksen olevan ensimmäinen palvelun tuottaja, joka tuottaa ja analysoi reaaliaikaista pilvipalvelussa olevaa tietoa. – Tietoja voidaan hyödyntää metsänhoidon, teiden, hakkuiden, metsityksen ja metsien suojelun suunnittelussa. Pilvipalvelu tarkoittaa käytännössä sitä, että operaattorit voivat tuoda mobiililaitteen metsään, kerätä dataa, siirtää sen palvelimelle ja tarkistaa tiedot
Versowoodin Ville Kopra: Sahateollisuus odottaa Japanin jenin vahvistumista ja viennin piristymistä2.7.2024 09:22:15 EEST | Artikkeli
Japani ollut Suomen suurimmalle yksityiselle sahatavarantuottajalle Versowoodille euromääräisesti viime vuosien suurin vientimarkkina. – Nyt odotamme Japanin jenin kurssin vahvistumista, mikä piristäisi vientiä. Kolmanneksella heikentynyt jeni on vähentänyt Japanin vientiä ja lisännyt maan omaa sahatavaran käyttöä. Uskon että jenin vahvistuessa sahatavaran ja puutuotteiden vienti normalisoituu, sanoo Versowoodin toimitusjohtaja Ville Kopra. –Olemme tehneet Japanin kauppaa aktiivisesti 25 vuotta. Nykyään Heinolan ja Hartolan japanilaiset standardit täyttävät liimapuutehtaat ovat keskittyneet kokonaan tai osittain Japanin tuotantoon. 120 tuhannen kuutiometrin liimapuun vuosittaisesta tuotannostamme Japaniin viedään 80 tuhatta kuutiometriä. Yhtiön koko Japanin viennistä liimapuun osuus on noin 80 prosenttia eli se on suurin Japanin viennin artikkeli lopun ollessa sahatavaraa, sanoo Kopra. Euroopasta viedään vuosittain Japaniin yli 2 miljoonaa kuutiometriä sahatavaraa, josta Suomen osuus o
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme