Sijoitussalkun luontojalanjälki mitataan ensimmäistä kertaa Suomessa
Jyväskylän yliopisto selvittää Suomalaisen Tiedeakatemian sijoitusten aiheuttaman luontojalanjäljen. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun tämänkaltainen selvitys toteutetaan Suomessa.
![](/data/images/public/69820562/70122657/0fa31613-408a-4560-afc1-70525456909f-w_720.jpg)
Jyväskylän yliopiston tutkijat ja Suomalainen Tiedeakatemia selvittävät yhdessä Tiedeakatemian luontojalanjäljen. Merkittävin osa selvitystä on Tiedeakatemian mittavan sijoitusportfolion luontojalanjäljen laskeminen. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Suomessa kehitetään mittari sijoitussalkun luontovaikutuksille. Projektin päätteeksi menetelmä julkaistaan avoimeen käyttöön.
Selvityksessä käydään läpi sijoitusportfolion yritykset ja arvioidaan niiden vaikutukset luontoon. Arvioinnissa hyödynnetään raporttien ja tieteellisten tutkimusten lisäksi muun muassa MSCI ja Sustainalytics -analyysiyhtiöiden sekä kansainvälisten tietokantojen tuottamaa dataa sijoitussalkun yrityksistä.
"Kehitämme Jyväskylän yliopistossa organisaatioiden luontojalanjäljen eli luontohaittojen laskentaa, ja paras tapa kehitystyölle on käyttää edelläkävijäorganisaatioita niin sanottuina elävinä laboratorioina. Emme ole aikaisemmin analysoineet Suomalaisen Tiedeakatemian kaltaista organisaatiota ja siksi olemme iloisia voidessamme ryhtyä tähän yhteistutkimushankkeeseen", kertoo Jyväskylän yliopiston resurssiviisausyhteisö JYU.Wisdomin johtaja Janne Kotiaho.
Jyväskylän yliopiston tutkijat laskevat myös Tiedeakatemian varsinaisen toiminnan, kuten hankintojen, matkustamisen ja energiankulutuksen luontojalanjäljen. Maaliskuussa käynnistyneen tutkimusprojektin on määrä valmistua vuoden loppuun mennessä. Aiemmin Jyväskylän yliopisto on tehnyt kokonaisarviot muun muassa S-ryhmän, Tampereen kaupungin sekä valtion julkisten hankintojen luontojalanjäljistä.
Luontokato uhkaa myös taloutta
"Suorat maankäytön aiheuttamat luontohaitat on helppo ymmärtää ja niitä osaamme jo mitata, mutta kun puhutaan epäsuorista luontohaitoista, joita kulutuksemme tai vaikka sijoituksemme aiheuttavat, ei haitan hahmottaminen ole niin selvää. Erityisesti sijoitusten luontohaitta on toistaiseksi lähes tutkimatonta maaperää luontohaittojen laskennassa ja luulemme, että tällä saralla on vielä tieteellisesti kiinnostavia löydöksiä tehtävissä", Janne Kotiaho summaa.
Luontojalanjälki mittaa ihmistoiminnan, kuten tuotteen, yrityksen tai kuluttajan vaikutusta luonnon monimuotoisuuteen. Toisin kuin ilmaston lämpenemiseen keskittyvä hiilijalanjälki, luontojalanjälki huomioi ilmastonmuutoksen lisäksi myös maankäytön, saasteet, luonnonvarojen hyödyntämisen ja vieraslajien leviämisen.
Luontojalanjäljen mittayksikkö on luontoekvivalentti (BDe) eli osuus maailman eliölajeista, jotka todennäköisesti häviävät tarkasteltavan toiminnan seurauksena.
Luontojalanjäljen arvioinnilla voidaan ehkäistä luontokatoa, joka aiheuttaa eliölajien kuolemista sukupuuttoon ja luonnon ekosysteemien vaarantumista. Luontokato on vahingollista myös luonnonvarojen hyödyntämiseen perustuvalle talousjärjestelmälle.
Yli 50 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta on riippuvainen luonnosta ja sen tarjoamista palveluista. Maailman talousfoorumi arvioi tammikuussa luontokadon ja ekosysteemien romahtamisen yhdeksi vakavimmista maailmanlaajuisista riskeistä.
Luontokadosta kärsivät eniten maa- ja metsätalous, kalastus, elintarviketuotanto, energiantuotanto ja rakentaminen. Esimerkiksi puun, kuitujen ja lääkekasvien saatavuus voi heiketä ja hinta nousta. Pölyttävien hyönteisten väheneminen taas voi häiritä ruoantuotantoa.
”Meidän pitää kantaa vastuuta siinä missä muidenkin. Tavoittelemme oman luontojalanjälkemme pienentämistä, ja jotta voimme sen tehdä, meidän täytyy ensin tietää, millainen se on. Luontokadon hillitseminen on kaikkien asia, myös meidän”, Suomalaisen Tiedeakatemian pääsihteeri Pekka Aula toteaa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pekka Aula
Pääsihteeri, Suomalainen Tiedeakatemia
Puhelin: +358 40 703 0952
pekka.aula@acadsci.fi
Janne Kotiaho
Ekologian professori, Jyväskylän yliopisto
Resurssiviisausyhteisö JYU.Wisdomin johtaja
Puhelin: + 358 50 594 6881
janne.kotiaho@jyu.fi
Sami El Geneidy
Väitöskirjatutkija, Ryhmänjohtaja, Jyväskylän yliopisto
Puhelin: +358 40 532 9892
sami.s.elgeneidy@jyu.fi
Kuvat
Suomalainen Tiedeakatemia
Suomalainen Tiedeakatemia on vuonna 1908 perustettu yleistieteellinen seura, jonka tehtävänä on edistää tieteellistä tutkimusta ja toimia tutkijoiden yhdyssiteenä. Järjestämme tapahtumia, edistämme tutkittuun tietoon pohjautuvaa päätöksentekoa, kustannamme tieteellisiä julkaisuja ja annamme lausuntoja tiedettä ja tieteenharjoittajia koskevissa kysymyksissä. Jaamme vuosittain yli 2,5 miljoonaa euroa apurahoina ja palkintoina suomalaiselle tieteelle. Tiedeakatemian jäseniksi kutsutaan ansioituneita tieteenharjoittajia Suomesta ja ulkomailta.
Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän yliopisto on yksi Suomen suurimmista ja suosituimmista monitieteisistä yliopistoista, samalla kun se on oppimisen, hyvinvoinnin ja luonnon perusilmiöiden tutkimuksessa globaali edelläkävijä, joka muokkaa osaamista kestävän yhteiskunnan rakentamiseksi. Teemme avointa, vaikuttavaa ja eettisesti korkeatasoista tutkimusta. JYU on maailman parhaiden yliopistojen kolmen prosentin joukossa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomalainen Tiedeakatemia ry
Ilta tieteelle -tilaisuudet jatkuvat – upea kattaus huipputiedettä ja yhteiskunnallisia keskusteluja19.8.2024 07:55:00 EEST | Tiedote
Tiedeakatemian avoimet yleisötilaisuudet jatkuvat syksyllä Ritarihuoneella. Pääpuhujina nähdään tieteen akateemikot Kaisa Häkkinen, Martti Koskenniemi ja Riitta Hari sekä Yleisradion toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila.
Väisälä-hankeapurahat apulaisprofessori Oscar Kiviselle ja apulaisprofessori Maaria Nordmanille14.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Tutkimusryhmän perustamiseen tarkoitetut tukimuodot ovat Suomessa harvinaisia. Suomalaisen Tiedeakatemian 150 000 euron arvoiset Väisälä-hankeapurahat olivat haettavana kuluvana keväänä toista kertaa. Myönnetyillä apurahoilla tutkitaan algebrallista geometriaa sekä maankuoren liikkeitä Etelämantereella.
Suomalaiseen Tiedeakatemiaan 21 uutta jäsentä23.4.2024 08:59:14 EEST | Tiedote
Suomalaisen Tiedeakatemian jäseniksi kutsutaan ansioituneita tieteenharjoittajia. Tämän vuoden kevätkokouksessa 19.4.2024 Tiedeakatemiaan kutsuttiin 21 uutta jäsentä. Uudet jäsenet edustavat laajalti suomalaista tieteen kenttää.
Akateemikko Markku Kulmalalle Suomalaisen Tiedeakatemian kunniapalkinto19.4.2024 17:30:00 EEST | Tiedote
Suomalainen Tiedeakatemia jakaa perjantaina 19.4.2024 vuotuisen kunniapalkintonsa (30 000 euroa). Palkinto myönnetään vaikuttavan uran tehneelle akateemikko Markku Kulmalalle. Tieteellisestä elämäntyöstä jaettava palkinto on Suomalaisen Tiedeakatemian arvostetuin tunnustus.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme