Simojoen raakkukanta on pelastettavissa tehokkailla toimilla
LIFE Revives -projektissa arviotiin raakkupopulaation tila Simojoessa. Etenkin nuorten raakkuyksilöiden puuttuminen huolestuttaa tutkijoita. Kanta on kuitenkin vielä pelastettavissa.
![Raakkukartoituksen yhteydessä havaittu reilun 7 cm:n mittainen raakku, joita pienempiä simpukoita havaittiin hyvin vähän.](/data/images/public/69817172/70145852/cf849655-0e34-437d-86f3-ac9ec8fe74e1-w_720.jpg)
Simojoessa on vielä yli 4000 raakkua
LIFE Revives -projektin puitteissa selvitettiin Simojoen raakkukannan nykytila Jyväskylän yliopiston ja Alleco Oy:n toimesta. Vuosien 2022 ja 2023 aikana tehty sukellustutkimus antoi raakkukannan kokoarvioksi noin 4600 yksilöä.
Tarkka, linjalaskentoihin perustuva tutkimus tehtiin tunnetulla raakkualueella Toljanjärven ja Kutusuon välillä. Tämän 11 km jakson lisäksi kartoitettiin 18 km:n osuus ylävirtaan aina Simojärveen saakka tutkimalla raakulle otollisia jokijaksoja, mutta tältä osuudelta löydettiin vain muutamia yksittäisiä yksilöitä. Toljanjärven alapuolinen jokiosuus ei kuulunut tähän tutkimukseen, mutta aikaisemmin tehdyissä kartoituksissa sieltä ei ole tullut raakkuhavaintoja.
”Simojoen raakkukanta ei ole ainakaan romahtanut”, kertoo sukellustutkimusta johtanut Juha Syväranta Alleco Oy:stä.
Syväranta kuvailee kannan kokoarvion jopa kasvaneen verrattuna samalla alueella vuosina 2002 ja 2013 tehtyihin kartoituksiin, jolloin tulokseksi saatiin reilut 3000 yksilöä. Tämä ero johtuu pääosin kuitenkin viimeisimmässä tutkimuksessa käytetystä tarkemmasta kartoitusmenetelmästä. Nuoria yksilöitä ei löydetty ja jaksolle sijoittuvan turvetuotantoalueen kohdalla raakkujen määrä oli vähentynyt.
”Jos mitään ei tehdä, Simojoen raakkukanta tulee häviämään, mutta toivoa on vielä”, arvioi Syväranta.
Uutta raakkusukupolvea ei siis Simojoelle ole ilmestynyt pitkään aikaan. Kartoituksessa löydetyt yksilöt olivat kaikki jo ikääntyneitä, minkä takia Simojoen raakun tulevaisuus ei näytä valoisalta; raakku ei tällä hetkellä lisäänny luontaisesti Simojoessa. Tämä voi johtua jokipohjien liettymisestä, mikä on haitallista raakun poikasille. Toinen mahdollinen syy on lohikalojen puute.
”Simojoen raakun toukat kehittyvät ennen kaikkea lohen kiduksilla. Raakun toukkavaiheen ja sille pakollisen isäntäkalan, lohen, tiet eivät ehkä kohtaa Simojoessa. Raakun kannalta olisi tärkeää, että lohi nousisi raakkualueelle tai että lohen poikasia istutettaisiin raakun esiintymisalueille”, toteaa LIFE Revives -hankkeen johtaja, professori Jouni Taskinen.
Uusia poikasia tulossa
Hätäapua Simojoen raakkukannalle tarjoaa laitoksessa kasvatettujen poikasten istutus. Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla on kasvamassa Simojoen raakun poikasia.
”Viime kesänä vietiin muutama tuhat pikku raakkua haistelemaan kotikontujensa ympäristöä Simojoen pohjaan asennettavissa soralaatikoissa. Jos hyvin käy, voidaan uusia raakunpoikasia viedä laatikoissa jokeen taas ensi kesänä ja vapauttaa joen pohjalle parin vuoden kuluttua”, kertoo LIFE Revives -hankkeen projektipäällikkö Heidi Kunttu.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jyväskylän yliopisto/LIFE Revives -projekti:
Jouni Taskinen, +358403558094, jouni.k.taskinen@jyu.fi
Heidi Kunttu, +358505890612, heidi.kunttu@jyu.fi
Alleco Oy: Juha Syväranta, +358456393479, juha.syvaranta@alleco.fi
Elina LeskinenViestinnän asiantuntija
Puh:+358 50 461 7880elina.leskinen@jyu.fiKuvat
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Väitös: Koneoppiminen vauhdittaa kvarkki-gluoniplasman ominaisuuksien määrittämistä (Hirvonen)30.8.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopistossa valmistuneessa fysiikan alan väitöstutkimuksessa kehitettiin raskasionitörmäysten virtausdynaamista mallintamista ja uusia koneoppimistekniikoita simulaatioiden nopeuttamista varten. Tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksen (CERN) CERN-LHC-kiihdyttimen korkean energian ydintörmäyksissä muodostuvan vahvasti vuorovaikuttavan aineen ominaisuuksien entistä tarkempaan kartoittamiseen.
Miksi juoksijat jakavat dataa lenkkeilystään muille?29.8.2024 14:42:39 EEST | Tiedote
Mediassa uutisoitiin alkuviikosta ilmiöstä, jossa kiireiset ihmiset palkkaavat toisia juoksemaan lenkkejä puolestaan sosiaalista mediaa varten. Jyväskylän yliopistossa Lauri Palsa ja Pekka Mertala ovat tutkineet liikuntaharrastajien suhdetta teknologiaan, ja ovat tunnistaneet syitä sille miksi teknologioita käytetään ja dataa jaetaan muille.
Kolme Jyväskylän yliopiston professoria valittiin Teknillisten tieteiden akatemiaan28.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Teknillisten tieteiden akatemiaan valittiin kolme Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnan tutkijaa, Heikki Karjaluoto, Tommi Kärkkäinen ja Ilkka Pölönen. TTA on suomalainen tiedeakatemia, joka pyrkii edistämään teknistieteellistä tutkimusta sekä tutkimuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä.
Päästöt vaikuttavat vesieliöiden kasvuun ja käyttäytymiseen28.8.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston uusin tutkimus paljastaa, että kokoon kohdistuva valinta, kuten kalastusvalinta, saattaa vaikuttaa kalojen stressinsietokykyyn, joka puolestaan vaikuttaa merkittävästi kalojen kuntoon ja selviytymiseen muuttuvissa ympäristöissä. Tutkimuksessa osoitettiin, että pitkäkestoinen altistuminen mangaanisulfaatille (MnSO4), joka on yleinen yhdiste kaivosten jätevesissä, vaikuttaa haitallisesti seeprakalojen kasvuun, fysiologiaan ja käyttäytymiseen.
Päättöarvioinnin uudistus on luonut opettajan arviointityöhön jännitteitä27.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Uudistuneet arviointikriteerit peruskoulun päättöarvosanoille parantavat arvosanojen yhdenmukaisuutta ja opiskelijavalintojen oikeudenmukaisuutta. Uuden tutkimuksen mukaan uudistus on luonut opettajien arviointityöhön uudenlaisia jännitteitä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme