Kasvihuonekaasupäästöt laskivat tuntuvasti vuonna 2023 – taustalla sähköntuotantorakenteen muutokset
Suomen kasvihuonekaasupäästöt laskivat viime vuonna 11 % vuodesta 2022, kertoo Tilastokeskuksen tuore pikaennakko. Kokonaispäästöt ilman maankäyttösektoria (LULUCF) olivat 40,6 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia (CO₂-ekv.), mikä on 5,1 miljoonaa tonnia vähemmän kuin vuonna 2022.
Kasvihuonekaasupäästöt ovat laskeneet 43 % vertailuvuodesta 1990 ja 52 % vuodesta 2003, jolloin päästöt olivat korkeimmillaan aikasarjan 1990–2023 aikana.
Viime vuoden lasku tapahtui suurimmaksi osaksi energiasektorilla. Sektorin päästöt pienenivät 4,6 miljoonaa tonnia.
Laskuun vaikutti erityisesti kivihiilen ja turpeen käytön vähentyminen. Kivihiilen polton päästöt vähenivät 2,1 ja turpeen polton päästöt 1,5 miljoonaa tonnia edellisvuodesta. Fossiilisten polttoaineiden ja turpeen yhteenlaskettu kulutus laski viime vuonna 10 % vuodesta 2022.
”Sähköntuotantorakenteessa tapahtui viime vuonna muutoksia, jotka heijastuivat energiasektorin päästökertymään. Siinä missä kivihiilen ja turpeen käyttö väheni, ydin- ja tuulivoiman tuotanto kasvoi. Myös vesivoiman tuotanto lisääntyi edeltävään vuoteen verrattuna”, Tilastokeskuksen yliaktuaari Päivi Lindh sanoo.
Ydinvoiman tuotantoa kasvatti Suomen uusin ydinvoimayksikkö Olkiluoto 3, joka oli käytössä ensimmäisen kokonaisen vuoden. Ydinenergia nousi viime vuonna puupolttoaineiden jälkeen toiseksi suurimmaksi energialähteeksi ohi öljyn.
Energiasektori oli yhä selvästi suurin päästölähde Suomessa. Sektorin päästöt muodostivat 70 % kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä vuonna 2023.
Toiseksi eniten päästöjä syntyi maataloudesta. Maatalouden päästöt olivat viime vuonna noin 6,0 miljoonaa tonnia, mikä vastasi 15:tä prosenttia Suomen kokonaispäästöistä.
”Maatalouden päästöt laskivat noin yhden prosentin edellisvuoden tasolta. Eläinten lukumäärän pieni lasku alensi ruoansulatuksen ja lannankäsittelyn päästöjä, ja heikommat satotasot vähensivät kasvintähteistä aiheutuneita maaperäpäästöjä”, yliaktuaari Marko Nurminen kertoo.
Hakkuiden vähentyminen palautti LULUCF-sektorin hiilinieluksi
Maankäyttö- eli LULUCF-sektori palasi pikaennakkotietojen mukaan nettonieluksi vuonna 2023. Sektorin päästöjen ja poistumien summa oli -1,3 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Eri varastoihin vuoden aikana sitoutuneen hiilen määrä siis ylitti päästöt 1,3 miljoonalla tonnilla.
”Sektorin kääntymiseen nettopäästölähteestä nettonieluksi vaikuttivat ennakkotietojen mukaan edellisvuodesta noin yhdeksällä prosentilla pienentyneet hakkuumäärät”, yliaktuaari Sini Niinistö sanoo.
”Arvio siitä, oliko sektori viime vuonna nettonielu vai päästölähde, tarkentuu kuitenkin kasvihuonekaasut-tilaston seuraavassa julkistuksessa. Silloin laskentaan saadaan päivitettyä tietoa pinta-aloista, puustosta, hakkuista ja metsäteollisuuden kotimaisen puun käytöstä”, Niinistö toteaa.
Vuoden 2023 päästö- ja poistumatiedot on laskettu pikaennakossa karkeammalla tasolla ja menetelmillä kuin sitä edeltävien vuosien tiedot. Ne tarkentuvat, kun kaikki laskennassa käytettävät tiedot valmistuvat. Kasvihuonekaasut-tilaston ennakkotiedot julkaistaan joulukuussa 2024 ja viralliset tiedot maaliskuussa 2025.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Sini NiinistöYliaktuaariTilastokeskus
Puh:029 551 2954sini.niinisto@stat.fiPäivi LindhYliaktuaariTilastokeskus
Puh:029 551 3778paivi.lindh@stat.fiMarko NurminenYliaktuaariTilastokeskus
Puh:029 551 3889marko.nurminen@stat.fiLinkit
Tietoja julkaisijasta
Tilastokeskus
Työpajankatu 13
00580 HELSINKI
Vaihde 029 551 1000
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tilastokeskus
Suomen nouseva työttömyys on poikkeus EU-maissa13.8.2024 07:23:03 EEST | Tiedote
EU-maiden työttömyys on viime vuosina pysynyt entisellä tasollaan ja työllisyys jopa kohentunut. Suomessa työttömyys on viimeksi kuluneen vuoden aikana kuitenkin kasvanut EU-maista toiseksi nopeimmin Liettuan jälkeen, kirjoittaa Tilastokeskuksen asiantuntija Pertti Taskinen Tieto&trendit-artikkelissaan.
Kutsu: Pohjois-Savo ja sen kunnat tilastoissa 3.9.2024, Tilastokeskuksen medialounas12.8.2024 09:59:19 EEST | Kutsu
Mitkä Pohjois-Savon kunnat ovat muuttoliikkeen voittajia, entä mihin ihmiset sijoittuvat tutkinnon suorittamisen jälkeen? Miten alueen kuntien yrityksillä menee – työllistäjinä tai tuottavuudessa?
Työttömyyden uhka varjostaa kulutushalukkuutta29.7.2024 08:01:24 EEST | Tiedote
Kuluttajien luottamusindikaattori säilyi lähes ennallaan heinäkuussa: saldoluku on -7,2, kun se kesäkuussa oli -7,6. Vuosi sitten heinäkuun lukema oli -8,8. Luottamus yleisen työttömyystilanteen kehitykseen on edelleen heikkoa.
Pieni positiivinen pilkahdus syntyvyydessä alkuvuonna – lasku tasaantunut25.7.2024 08:00:56 EEST | Tiedote
Suomessa syntyi tammi-kesäkuussa 21 719 lasta, mikä on 465 lasta enemmän kuin vuosi sitten. Myös kokonaishedelmällisyysluku on kohonnut aavistuksen verrattuna vuoden 2023 tasoon.
Inflaatio hidastuu edelleen – elintarvikkeiden hinnat viime vuoden tasolla15.7.2024 08:01:45 EEST | Tiedote
Kuluttajahintojen vuosimuutos oli kesäkuussa 1,3 %, kun se vuoden alussa tammikuussa oli 3,3 %. Euroopan keskuspankin EKP:n käyttöön tuotettavan yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) vuosimuutos oli kesäkuussa 0,5 %, kun se vuoden alussa oli 1,1 %.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme