Väitös: Suuren aivovaltimon tukoksen aiheuttaman aivoinfarktin hoitoketjua voidaan nopeuttaa
Aivovaltimon tukoksen avaamisella on kiire, jotta voitaisiin varmistaa potilaan mahdollisuus toipua takaisin itsenäiseen elämään. Vaikeaoireisissa aivohalvauksissa valtimoverenkierto palautetaan poistamalla tukos mekaanisesti. Lääketieteen lisensiaatti Pauli Vuorinen selvitti väitöstutkimuksessaan, voiko suuren aivovaltimotukoksen tunnistaa jo hätäpuhelun aikana ja voitaisiinko lääkärihelikopteria hyödyntää näiden potilaiden kuljettamisessa yliopistosairaalaan.
![Henkilö vihreässä työasussa seisoo keltaisen lääkärihelikopterin edessä.](/data/images/public/69818730/70380772/c47a8a76-0d7f-408c-a4ea-1c501cc09e29-w_720.jpg)
Äkillinen aivoverenkiertohäiriö on merkittävä sairastavuuden ja kuolleisuuden aiheuttaja teollistuneissa yhteiskunnissa. Jos tukos sijoittuu suureen aivovaltimoon eli sisempään kaulavaltimoon, keskimmäisen aivovaltimon tyviosaan tai kallonpohjavaltimoon, on ennuste huono etenkin hoitoon pääsemisen pitkittyessä. Näissä tilanteissa perinteinen laskimonsisäinen liuotushoito on melko tehotonta, mutta tukoksen mekaaninen poistaminen onnistuu lähes joka kerta. Kyseiset toimenpiteet on Suomessa keskitetty yliopistosairaaloihin. Tämä haastaa hoitoketjun järjestämistä silloin, kun potilas sairastuu vaikeaan aivohalvaukseen keskussairaala-alueella, kaukana yliopistollisesta sairaalasta.
Pauli Vuorisen väitöstutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten potilaan hoitopolkua voitaisiin tiivistää ja viivettä hoitoon pääsyssä lyhentää silloin, kun potilas tulee keskussairaala-alueelta. Tätä varten tutkittiin hätäpuheluiden sisältöä sellaisissa ensihoitotehtävissä, joissa ensihoitaja epäili potilaan kärsivän suuren aivovaltimon tukoksesta. Tarkoituksena oli selvittää, olisiko mahdollista tunnistaa vaikea aivohalvausoireisto jo hätäpuhelun aikana esimerkiksi halvaukseen liittyvän katseen pakkokäännön avulla ja millaisia asiasanoja hätäpuhelun soittajat tuovat esille puhelun aikana.
Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin, miten lääkärihelikopterin käyttäminen potilaan kuljetuksessa muuttaa potilaan kuljettamiseen kuluvaa aikaa. Lääkärihelikopteri- ja ambulanssikuljetusten kestoja verrattiin tilanteissa, joissa ensihoitotehtävä sijoittui Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueelle ja tukoksen mekaaninen poistaminen tehtiin Tampereen yliopistollisessa sairaalassa.
Tutkimuksessa ilmeni, että hätäpuheluiden soittajat toivat esille tyypillisiä aivohalvaukseen liittyviä oireita: raajan toimimattomuuden, suupielen roikkumisen ja puhehäiriön. Erityisesti puheoire kuvautui monissa puheluissa hyvin vaikeana.
– Vaikeaan aivoinfarktiin liittyvää katseen pakkokääntöä ei aina kysytty hätäpuhelun soittajalta. Kun se mainittiin, diagnosoitiin potilaalla lähes poikkeuksetta suuren aivovaltimon tukos. Voidaan kuitenkin todeta, että aivoverenkiertohäiriötä koskevan hätäpuhelun tehtävänkäsittelyohje ei toiminut suuren suonen tukoksesta kärsivän aivoinfarktipotilaan tunnistamisessa, Vuorinen kertoo.
Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueelta Tampereelle hoitoon tuotujen aivoinfarktipotilaiden hoitoon pääseminen nopeutui, kun potilas siirrettiin Seinäjoen keskussairaalasta ambulanssilla helikopterin kyytiin. Jos potilas tuotiin ensihoitotehtävältä hoitoon suoraan Tampereelle, ei helikopterikuljetuksella juurikaan saavutettu aikahyötyä.
– Vaikka helikopterin käyttäminen ei nopeuttanut kaikkien potilaiden hoitoon pääsyä, saattoi ensihoitopalvelu järjestelmänä hyötyä siitä, että Etelä-Pohjanmaan ambulanssi pääsi palaamaan aiempaa nopeammin omalle asemapaikalleen. Hätäkeskuspäivystäjien koulutukseen panostamalla ja lääkärihelikopterin hälytyskriteerejä muokkaamalla voidaan aikasäästöstä saada tulevaisuudessa vielä merkittävämpi, Vuorinen sanoo.
Väitöstilaisuus perjantaina 23. elokuuta
Lääketieteen lisensiaatti Pauli Vuorisen lääketieteen alaan kuuluva väitöskirja Streamlining a Thrombectomy Candidate’s Care Outside the Hospital District of a Comprehensive Stroke Centre – Focus on the Emergency Call and Expedited Transportation with Helicopter Emergency Medical Services tarkastetaan julkisesti Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa Finn-Medi 5 -rakennuksen auditoriossa (Biokatu 12, Tampere) perjantaina 23.8.2024 klo 12. Vastaväittäjänä toimii professori Jouni Kurola Itä-Suomen yliopistosta ja kustoksena professori Johanna Hästbacka Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnasta.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pauli Vuorinen
pauli.vuorinen@pirha.fi
Kuvat
![Henkilö vihreässä työasussa seisoo keltaisen lääkärihelikopterin edessä.](/data/images/public/69818730/70380772/c47a8a76-0d7f-408c-a4ea-1c501cc09e29-w_240.jpg)
Linkit
Tampereen yliopisto kytkee yhteen tekniikan, terveyden ja yhteiskunnan tutkimuksen ja koulutuksen. Teemme kumppaniemme kanssa yhteistyötä, joka perustuu vahvuusalueillemme sekä uudenlaisille tieteenalojen yhdistelmille ja niiden soveltamisosaamiselle. Luomme ratkaisuja ilmastonmuutokseen, luontoympäristön turvaamiseen sekä yhteiskuntien hyvinvoinnin ja kestävyyden rakentamiseen. Yliopistossa on 22 000 opiskelijaa ja henkilöstöä yli 4 000. Rakennamme yhdessä kestävää maailmaa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tampereen yliopisto
Väitös: Puolukka lievittää ylipainon aiheuttamaa matala-asteista tulehdusta, aineenvaihdunnan häiriöitä ja maksan rasvoittumista22.8.2024 09:40:00 EEST | Tiedote
Moniin suomalaisiin perinneruokiin kuuluvan puolukan terveysvaikutuksista on vasta vähän tutkimustietoa. Elintarviketieteiden maisteri Riitta Ryyti selvitti väitöstutkimuksessaan kokeellisia malleja käyttäen puolukan vaikutuksia terveyshaittoihin, jotka ovat yhteydessä ylipainoon. Puolukan säännöllinen nauttiminen näyttäisi edistävän niin kutsuttua metabolisesti tervettä lihavuutta hidastamalla matala-asteisen tulehduksen ja aineenvaihduntamuutosten kehittymistä.
Väitös: Sanojen selkokielisyyttä tulee arvioida teksti- ja käyttäjänäkökulmista22.8.2024 08:55:33 EEST | Tiedote
Idastiina Valtasalmen väitöstutkimus tuottaa uutta tietoa selkokielen sanastokriteereistä ja lukutaitoisten kehitysvammaisten aikuisten sanastonhallinnasta. Tulokset tarkentavat muun muassa yleisyyttä, tuttuutta, lyhyyttä ja konkreettisuutta koskevia sanastokriteerejä. Ne myös tarjoavat keinoja selkomukauttamiseen, kun halutaan vähentää viestinnän saavutettavuuden esteitä.
Miika Lipiäinen elämystalouden työelämäprofessoriksi Tampereen yliopistoon – tavoitteena kestävä elämystalous21.8.2024 13:30:54 EEST | Tiedote
Elämystalouden työelämäprofessoriksi on valittu kauppatieteiden maisteri, yrittäjä Miika Lipiäinen. Lipiäinen aloittaa tehtävässä 1.9.2024 Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa. Työelämäprofessorina hän aikoo edistää kestävää elämystaloutta ja herättää keskustelua elämysten merkityksestä.
Väitös: Tieteenala vaikuttaa tutkijoiden työympäristövaatimuksiin20.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
Väitöstutkimuksessaan rakennustekniikan diplomi-insinööri Mervi Huhtelin kehitti uuden tavan tutkia akateemisten tutkijoiden työympäristövaatimuksia yliopistokampuksilla. Huhtelinin mukaan tutkijoiden tieteenala ja ikä sekä yliopiston ja yritysten välinen yhteistyö vaikuttavat siihen, millaisia ominaisuuksia tutkijat työympäristöltään vaativat. Tutkimustuloksista voi olla hyötyä esimerkiksi kiinteistöjohtamisen ammattilaisille.
Tampereen yliopiston tutkijat selvittävät sotastressin periytymistä jälkeläisille19.8.2024 09:20:00 EEST | Tiedote
Tampereen yliopiston historian ja molekyylibiologian tutkijat selvittävät yhdessä, millaisia mahdollisia vaikutuksia miesten sodassa kokemalla stressillä on ollut heidän jälkeläisiinsä kolmessa sukupolvessa. Vastaavaa laajaa pitkittäistutkimusta ei ole tiettävästi aiemmin tehty.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme